69 
slägting är säkerligen A. conjuncta. Med denna öf- 
verensstämmer den närmast med afseende pâ djupet af 
bladens lobering, formen af vinkeln mellan de basala 
loberna samt blomställningens byggnad. Loberna äro 
hos begge 7, stundom med antydningar tili en 8:de 
och 9:de, inskärningarne nâ hos A. færoënsis unge- 
fär *l 2 af bladets radie hos A. conjuncta ungefär 3 j 4 
eller t. o. m. djupare. Vinkeln mellan basalloberna 
är hos den förra omkring 90° hos den senare nagot 
mindre (stundom nâ dock loberna hvarandra öfver 
bladskaftet). Loberna äro hos A. fær. betydligt bre- 
dare än hos A. conj. och tänderna äro gröfre och 
mera tydligt framträdande samt sträcka sig nedät 1 j 2 
eller 2 / 3 af lobens sida, hos A. conj. blott tili 1 j 3 . 
Bladens öfre sida äro hos A. fær. äfven pa pressade 
exemplar lifligt grön, hos A. conj. mera matt, gra- 
.aktig. Blomställningen är hos den förra mera rik 
och grenig än hos A. alpina, men dock ej sa kräftigt 
utvecklad som hos A. conjuncta. Härigheten är hos 
A. fær. a alla delar svagare än hos A. conj. Bla¬ 
dens undersida är visserligen glänsande silkesharig 
sâsom hos alla Alpinæ, men härigheten är dock ej sa 
tät som hos A. conj. A bladskaft, stjelkar, blom- 
ställningsgrenar och fruktbägare är’ den sistnämnda 
tätt graluden, den förra deremot blott försedd med 
en glësare beklädnad af tilltryckta silkeshar. Blom- 
morna äro hos A. fær. ofta rödaktigt anlupna. 
A. færoënsis synes förekomma ymnigt i gjove och 
hamre troligen pâ alla öarne, dock i allmänhet ej pa 
lägre niva än 75—100 m. ö. h. Jag har sett den pâ 
ganska manga ställen bland hvilka antecknats Präste- 
fjäld, Karagjov, Tvära pâ Suderö, Saxen (fa meter 
öfver hafvet) och Kalbakbotten pâ Strömö, Kodlen 
m. fl. st. vid Eide pâ Österö. Pâ alla dessa ställen 
växte den tillsammans med A. alpina men deremot 
aldrig med A. vulgaris. Redan detta talar ju mot 
antagandet att A. færoënsis skulle vara en hybrid, 
