70 
och ännu mera otroligt blir detta derigenom att de 
förmodade föräldrarne sällan eller aldrig växa i hvar- 
andras närhet. A. alpina föredrar liksom færoënsis 
springor i ”gjove” och klippyäggar och undviker i all- 
mänhet de jämnare gräsbevuxna marker der A. vul¬ 
garis företrädesvis växer/ 
A. færoënsis (Lge.) var. pumila (Rostrup sub A. 
fissa Schummel), hvilken förekommer pa de högre 
fjällens gräsbevuxna sluttningar, är en förkrympt 
form, blott fa cm. hög, med djupare klufna blad, 
smalare lober, som blott ha ett fatal tänder, och myc- 
ket reducerad blomställning. Den är tili alla delar 
mera glatt än hufvudformen. Jag har blott obser- 
verat den pâ Slattaratind pâ en höjd af c. 600 m. 
Den figur af ”A. fissa”, som finnes i Flora Danica 
Tab. 2101, ritad efter af Forchhammer fran Färöarne 
hemförda exemplar, torde utan tvifvel afse den nu 
berörda arten och sa ha äfven föregaende författare 
utan tvekan antagit. Emellertid fann jag pâ Höjfjäld 
vid Klaksvig pâ Bordö en Alchemilla, som tili blad¬ 
form visade stör öfverensstämmelse med A. færoënsis 
men saknade den för Alpinæ utmärkande silkesharig- 
heten pâ bladens undre sida. Denna synes mig lika 
sa väl kunna hänföras tili Flora Danicas figur, sa 
mycket mera, som dess blomställning liksom a figu- 
ren är betydligt kortare och mindre än den brukar 
vara hos A. færoënsis. Tyvärr disponerar jag allt 
för litet material af denna troligen hittills okända 
form, för att för närvarande vaga närmare yttra mig 
om densamma. 
A. vulgaris L. Af de pâ senare tider ur denna 
utbrutna formerna har jag funnit följande, hvilka i 
anslutning tili Murbeck, ”Skandinaviska former at 
Alchemilla vulgaris L.” (Bot. Not. 1895, sid. 265) 
upptagas säsom underarter: 
A. vulg.* alpestris (Schmidt), Kodlen pâ Österö, 
omkr. 300 m. ö. h. 
