72 
stein emellertid ej ansäg sig kunna bestämma dâ sa 
ringa material föreläg. 
Myosotis palustris (L.) Roth f. strigulosa 
Reichenb. fanns i mängd i ett större karr samt i en 
derifrân utflytande djup dyig bäck i närheten af in- 
sjön vid Eide pa Österö. Huruvida denna fyndort 
varit känd af Hornemann, som först angifvit arten frän 
Färöarne vill jag lemna osagdt. Dock torde Rostrups 
uppfattning vara rigtig, att han felaktigt ansett den 
af Syabo och Landt omnämnda M. scorpioides L. vara 
denna art. Detta blir sa mycket mera sannolikt, 
som sa yidt jag kan sluta af Rostrups framställning, 
hvarken Hornemann eller sedermera Trevelyan och 
Martins som angifva förekomsten af M. palustris, för 
denna uppgifva nagon speciel lokal. Arten torde 
derför kunna anses sâsom ny för den färöiska floran. 
M. repens G. Don fanns ymnigt i en större mosse 
samt i derifrân nedflytande rännilar vid omkr. 100 
m. höjd pa sluttningen ofvanför Tvära pa Suderö. 
Att denna väl skilda vesteuropeiska art kunnat smyga 
sig in i Hartmans flora *) sâsom en form af M. cae- 
spitosa C. F. Schultz är i sanning förvänande. Den 
med sträfva utspärrade här rikligen beklädda, föga 
förgrenade stjälken och de stora blekblâ blomkro- 
norna berättiga snarare dess hänförande till M. pa¬ 
lustris, sâsom ocksâ Don gjort. Frân denna skiljer 
den sig emellertid genom den nedtill nägot bladiga 
blomställningen samt genom det djupt klufna fodret, 
hvars flikar äro spetsiga. De fiesta individ äro vid 
stjelkens bas försedda med flere krypande skott. Ut- 
märkande för M. repens äro emellertid framför allt 
de mycket länga efter blomningen nästan rakt ned- 
böjda blomskaften. Den verkliga M. repens torde 
aldrig vara funnen i Skandinavien ehuru den sâsom 
*) I 10:de uppl. finnes en ß repens Hn., denna har emeller 
tid i ll:te uppl. identifierais med M. repens Don. 
