93 
fere angustiores, acutissimæ earn multo superantes”, Scania; 
prope Holmiam. II Subsp. comosa (Schk.) (Förf. tyckes icke 
varit i tillfälle att fâ se nâgra ex. häraf frän Skandinavien). 
3. P. amarella Cranz. (P. amara auct. Linnés art skulle 
endast förekomma i Österrike) med var. vulgatissima (P. 
amara C. subvar. alpest ris Borbas, Koch Syn. III ed. p. 241) 
’’Robusta foliis rosularum sæpius obovate-cuneatis, caulibus 
numerosis erectis, racemis elongatis, rachi crassa; alæ ob- 
ovato-oblongæ basi leviter cuneata corollam æquantes in 
anthesi ad 4 mm. longæ, sepalis ellipticis tubo æquilongis. 
Alæ in fructu capsulam æquantes vel superantes et quam 
ea paulo angustiores. • Capsula variabilis.” 
Briquet, J., Monographie du genre Galeopsis. 
(Mém. cour, et mémoir. d. sav. étrang. pub], par FAcad. r. 
d. scienc., d. lett. et beauxarts de Belg. Tome LU, 1893, 
323 pp. 4:o). 
Ur denna stora monografi vilja vi nu, fastän nâgot sent, 
endast meddela de benämningar förf. använder för de i Skan¬ 
dinavien förekommande formerna Han tyckes sett endast 
ett fatal ex. frân Skandinavien. 
1. Galeopsis Ladamim L. subsp. angastifolia (Ehrh.) 
Gaud, med ôfvergângsformer mellan v. Kerneri Briq. och v. 
oropliïla (Timbal-Lagrave) Briq., hvilka bâda varr. skiljas pâ 
längden af fodertänderna. — 2 subsp. intermedia (Will.) 
Briq. 
2. G. pubcscens Bess, ß Carthusianorum Briq. frân 
Norge, folia angustiora, basi Cuneiform] a et in petiolum ex¬ 
tenuata. (Hos v. genuina : folia lata, basi rotundata vel 
cordata). 
3. G. speciosa Miller. 1. subsp. suif urea (Reichb.) 
Briq. (anföres ej frân Skandinavien) (folia latiora, basi bre- 
vissime extenuata, rotundata vel subcordiformia). — 2. subsp. 
speciosa Briq. v. speciosa Briq. (folia angustiora, basi cunei- 
formia et in petiolum longe extenuata) = G. versicolor auct. 
— 3. subsp. pollens Briq. v. italiens Briq. [G. Tetrahit v. 
pollens Fries). 
4. G. Tetraliit L. 1. subsp. genuina (Mutel) Briq. 
(G. Tetrahit subsp. primaria Fries), a. Formæ elatæ, ha- 
bitu robusto, floribus sæpius purpureis quam albis. præsertim 
in planitiebus vel in locis infer, habitantibus ; — hit hör 
var. silvestiis Schlechtend. — b. Formæ reductæ, habitu de- 
biliore, foliis minoribus, floribus sæpius albis quam purpureis, 
præsertim in montibus et subalpibus végétantes; hit hör v. 
prœcox (Jord.) Rapin, tagen af Zetterstedt vid Jönköping 
