233 
adn âr 1870 och 71 i Flora med rättelser och tillägg, 
at hvilka vi här vilja egna nägra rader. 
I den förra uppsatsen (Flora n:o 28, pag. 458, 
âr 1870) uppdelas C. muricata L. i tvä ”goda” arter, 
nemligen C. contigua Hoppe och C. Leersii F. Schnitz 
och ur C. divulsa Good utbrytes en ny, af Durieu 
de Maisonneuve pâ Pyrenéerna, af Herr Chabert i Frank- 
rike samt af Winter och förf. sjelf i Tyskland i akt 
tagen, äfvenledes v god” art, C. Dürieui F. Schultz. 
C. Leersti, den rarare muricata-formen, skulle skiljas 
Iran Ccontigua , den allmännare, genom följande ka- 
rakterer; den förras snärp är kortare och bredare, 
dess nedersta skärmblad är lineal-lancettlikt, dess 
fruktgömmen kortare, breda, äggrunda, kortsprötade, 
d.ess frukter äro sessila; den senares snärp är dubbelt 
sä langt som bredt, det nedersta skärmbladet ägg- 
rundt. dess fruktgömmen längre och längsprötade, dess 
frukter upplyftade pâ en svamplik väfnad; vidare upp- 
lyses, att smäaxens afständ ej kan användas säsom 
artkarakter inom denna Carex-grupp. Carex Durieui 
beskrifves ej, emedan han i ett föregäende arbete be- 
handlat den (sasom varietet till C. virens). 
I den senare uppsatsen (Flora n:o 2, pag 21, 
ar 1871) utbytes namnet C. Durieui, sasom förut be- 
gagnadt för annan Carex-art, mot C. Chabertii F. 
Schultz, och artens känuetecken uppgifvas vara föl¬ 
jande: stran fa, samtidigt blommande, vid fruktmog- 
naden uppräta (hos C. div . nedliggande), och trubb- 
kantiga (hos C. divulsa skarpkantiga) ; blad korta, upp¬ 
räta (hos C. divulsa langa, hängande), ax korta (3—4 
cm.) sammandragna, smaax föga aflägsnade, aldrig sam- 
mansatta eller skaftade (hos C. div . äro smäaxen skilda, 
ofta sammansatta och 1 skaftadt). Snärpet kortare än 
hos C. div., hos begge däremot längre än hos C. 
Leersii och C. Pairæi, men ej sä längt som hos C. con¬ 
tigua. Fruktgömmena äro hos begge vid mognaden 
uppräta äggrundt lancettlika, och längs halsen sträfva. 
