234 
Hos C. Chabertii äro de 5—5 1 ' 2 mm. lânga, 2 mm. 
breda, pâ utsidan stärkt konvexa och försedda med 
starka nerver, som räcka till fruktgömmets spets; hos 
C. divulsa 4—4 1 j 2 mm. lânga 1 l j 2 —2 mm. breda 
med nerver som endast räcka till af fruktgöm¬ 
mets längd ; halsen är kor tare hos C. div. än hos C. 
Chaberti. Hos begge äro fruktgömmets vägg tunn 
och den svampiga väfnaden som finnes hos C. con- 
tigua i dess botten, saknas. Frukten hos C. Chabertii 
är upptill och nedtill smaningom afsmalnande tili bage 
och sä lang, atfc den nar tili halsen; hos C. divulsa 
är den tvärt afrundad, mycket kor tare och när ej 
tili halsen. Sâsom syn. t. C. Chabertii anföres C. 
divulsa ß intermedia Lge 1864; C. m urica ta- vir ens 
Anderss. tab. Ill; 18. Vidare nämnes, att C. Cha¬ 
bertii växer i löfskogar pâ berg. 
Sa länge C. muricata L. sönderdelades i endast 
tre arten, var det klarfc, att C. Paircei F. Schultz 
var identisk med den af mig beskrifna C. muricata 
" microcarpa, men detta förhallande ändrades, sedan 
ur samma formkrets ytterligare utbrötos tva arter. 
Att de ofvan anförda karaktererna ej räcka tili för 
att urskilja 5 arter inom Linnés C. muricata är 
för den uppmärksamme läsaren tydligt; det framgär 
ocksâ ur de af F. Schultz 1. c. (Flora 187]) bifo- 
gade, af honom själf ritade taflorna, jämförda med 
Pairas figurer. Man vet icke, om min * microcarpa 
är identisk med C. Paircei eller med C. Lecrsii , lika 
litet som man vet, om Pairas figurer till C. divulsa 
motsvara denna art eller C. Chabertii â F. Schultz’ 
tafia. P. Schultz har till C. Paircei tecknat dels 
snärpet dels ett längdsnitt af fruktgömmet; det för- 
ras dimensioner äro alldeles lika med hans teckn in¬ 
gar till C. Leersii, och mellan C. Pairæi och Leersii 
fruktgömmen synes skilnaden — möjligen äfven be- 
roende pâ den icke uppgifna graden af förstoring, 
som användts — kvantitativt stör, men kvalitativt 
