i eile m. fl., indeholde de næsten altid ogsaa endel Al¬ 
ger, som ere tilförte dem med Bække frasaadanne höiere- 
liggende Myrer og Yandpytter, som ere der es egent- 
lige Hjem. Disse sidste Former ere ikke skikkede 
for en Planktontilværelse og synke derfor efter kor- 
tere eller længre Tid tilbunds, men inden dette sker 
kunne de dog ved Yind eller Strömninger i Yandet 
föres et Stykke om i Indsöen og livis de sjmke paa 
grundt Yand, ville de ogsaa kunne faa Leilighed til 
•at udvikle sig videre, iallefald undertiden. 
Paa denne Maade kan de enkelte Arter spredes 
längs Yandlöbene og undertiden, naar Omstændig- 
liederne ere günstige, f. Ex. i Flomtider, endog Ira 
■et Yandlöb til et andet, naar de kun ere skiite fra 
hverandre ved körte og flade Strækninger. Paa denne 
Maade vil de enkelte Arter kunne faa Leilighed til 
at föröge sit Individantal i höi Grad og altsaa tage 
i tæt Besiddelse et Omraade, livor et enkelt Iudivid 
har lykkedes at trænge sig ind. Derimod giver 
Spredningen ved det ferske Yand i sin Almindeliglied 
ikke Anledning til at vinde nye Vandomraader for 
Ferskvandsalgerne. 
2) Drivis, hvori eilten Jord eller Alger ne selv 
direkte ere indesluttede, kan i Ferskvandene sprede 
Algerne inden samme Yandomraade ved Islösningen 
om Yaaren, naar Isflagene drive om i Indsöerne og 
nedad Eivene, men dette slutter sig i Yirkeligheden 
ved sin Yirkemaade saa nær til den allerede omtalte 
Spredning ved ferskt Yand, at det ej behöver nær- 
mere at omtales. Yed Hjælp af Drivis vil tydeligvis 
ogsaa Ferskvandsalger leilighedsvis kunne spredes over 
större eller mindre Havstrsekninger, idet de paa, eller 
i Isen ville have de for sit Livsophold nödvendige 
Betingelser, da allefald en stör Mængde af de Alger, 
som forekomme i de nordlige Egne, ikke alene kunne 
udholde, men endog formere sig ved en Temperatur 
af 0° C. 
