36 
och Pisum, mindre tydligt hos Vicia; möjligen är 
denna skilnad tillfällig; i alla händelser äro cellerna 
icke hos nagon högre hos a. 
Beträffande konturerna pa tangentialsnitt äro 
cellerna hos alla ä bâda sidor vàgigare hos b. formen; 
detta öfverensstämmer med Dufoue’s iakttagelser, en- 
ligt hvilka cellerna äro vàgigare hos skuggformen. 
Skilnaden är i synnerhet märkbar a undre sidan hos 
Bibes och Pis um, â öfre sidan hos Ulmus, Heliotropi- 
um, Sonchus och Vicia. 
Ytterväggens och de radiala väggarnas tjock- 
lek är i allmänhet nagot mindre hos b., som äfven 
i detta hänseende öfverensstämmer med skuggfor¬ 
men i förhallande tili solformen (enligt Stahl 8 ) och 
Dufoue 7 )). 
2) Klyföppningar na. Angaende dessa har jag 
tagit hänsyn till deras 1) antal a samma bladyta, 2) 
storleh , 3) fördelning â öfre och undre bladytan. 
Euligt Dufoue 7 ) är antalet klyföppningar min¬ 
dre i skugga än i soi ; i öfverensstämmelse dermed 
har jag funnit mindre antal hos b.; endast Vicia har 
â undre ytan talrikare klyföppningar hos b. Följande 
tal utgöra medeltalen af fiera undersökningar pa olika 
delar af snitten och ange klyföppningarnas antal â 
en 0,166 qv. mm. stör bladyta, talen ofvan strec¬ 
ket â öfre bladytan och talen under strecket â un¬ 
dre bladytan. Hos a. har jag funnit hos Bibes 
Ulmus Bosa Heliotropium A, Fuchsia 
Sonchus Vicia g, Pisum hos b. resp. 
0 0 0 0 - 2-4 8 8 
41 ’ 48 ’ 29 ’ 31 ’ 42 ’ 15 * 
Om klyföppningarnas storlek hos soi- och skugg- 
växter föreligga sa vidt jag vet inga närmare upp- 
gifter; hos de fiesta af de växter jag undersökt har 
jag emellertid funnit anmärkningsvärda olikheter. Bi¬ 
bes och Fuchsia ha likstora klyföppningar hos a. och 
b., Rosa och Heliotropium nägot, Ulmus betydligt 
