40 
sin helhet desamma hos de olika växter jag under- 
sökt. Hos alia öfverensstämmer b. formen , der den öf- 
verhufvud har yisat nagra förändringar, genom de i 
tangential rigtning a bâda sidor storre och vagigare 
epidermiscellerna , de tunnare yttre och radiala väggarna , 
de sparsammare harbildningarna , de färre klyföppningarna , 
cfe « radial rigtning kortare palis sadcellerna och de storre 
inter cellulärerna i palissadparenkymet; tili följd af de 
ofta lägre epidermiscellerna och de kor tare palissad- 
cellerna blir bladets tjocklek mindre. 
I öfriga förhallanden (bladens storlek, klyföpp- 
ningarnas storlek, palissadcellernas storlek i tangen¬ 
tial rigtning, svampparenkymets ntbildning) öfverens- 
stämma i allmänhet Ribes , Ulmus , Rosa , Heliotropium 
och Fuchsia; b. formen har storre blad , storre klyf- 
bppningar ) storre palis sadceller i tangential rigtning , 
längre armutshott hos svampparenkymcellerna samt liha 
absolut mägtighet hos svampparenkymet med a. Sonchus 
och Vicia bilda deremot en grupp för sig; b. formen 
utmärker sig genom mindre blad , mindre lüyföppningar , 
mindre palis sadceller i tangential rigtning , kortare eller 
inga armutskott hos svampparenkymcellerna samt mindre 
absolut mägtighet hos svampparenkymet. Visum för- 
haller sig intermediärt ; den öfverensstämmer med de 
fern förstnämda genom (hos b. formen) storre palis- 
sadceller i tangential rigtning och längre armut¬ 
skott hos svampparenkymcellerna, med Sonchus och 
Vicia deremot genom mindre blad, mindre klyföpp- 
ningar samt mindre absolut mägtighet hos svamppa¬ 
renkymet. 
De ofvannämda förändringar, som gemensamt ut- 
märka b. formen, äfvensom de förändringar, som sär- 
skildt utmärka b. formen hos Ribes och de fyra fol- 
jande (samt delvis Pisum), äro sannolikt i sin helhet 
att betrakta sasom tillpassning tili den svagare trans- 
pirationen. Afven palissadparenkymets olika utbild- 
ning hos b. (kortare, i st. bredare celler) torde vara 
