98 
fiesta fall endast ett obetydligt afstând frân moder- 
plantan. Intressanta iakttagelser härutinnan har den 
franske forstmannen Fetch e verkstält 1 ). Enligt honom 
är den största väglängd, som fröna kunna föras, af 
fur 115 m.j af Tcastanje 500—550 m af boJc 500 — 
600 m., och af ronn 1400—2100 m. Hvilka stora 
hinder äfven rätt smala sund kunna vara för växter- 
nas vandring, visar bland annat den bekanta Walla- 
ceska linien mellan öarne Bali och Lombok i den 
Malayiska archipelagen. Under det den ena ön 
eger en australisk flora, beklädes den andra af en ve¬ 
getation, som närmast är beslägtad med Sydost-Asiens. 
Vid växternas vandring öfver hafsvidder äro vâ- 
gorna, foglarne, vinden och i kallare trakter isen de 
vigtigaste spridningsagentierna. 
Utsträckningen af vâgornas transporterande verk- 
samhet har undersökts genom användande af en släp- 
hâf, konstruerad ungefär som de, med hvilka 3 ^tplank- 
ton insamlas. Under Juli och Àngusti mânader slä- 
pades hâfven vid lämplig vind efter baten, och pâ sa 
satt har genomfarits en sträcka af ungefär 25,2 113 ^- 
mil (lagt beräknadt), hvaraf 17 i den förra, 8,2 i 
den senare manaden. 
De driftprodukter, som salunda hopsamlades, 11 t- 
gjordes tili största delen af insekter och insektlem- 
ningar (bl. a. kitinskelett af mygglarver i tusental) 
samt alger. (De vanligaste voro, förutom en del 
mindre former, Chorda filum (L.) Stockh., Fucus vest - 
culosus (L.) och Enteromor plia intestinalis (L.) Link.). 
Anmärkningsvärdt är, att ett par ganger anträffades 
blad af Zostera marina f. angustifolia 2 ). Denna växt 
har enl. Hartm. Hora, ed. 12, häft. 1, sin nordgräns 
i Södertörn. Dessa blad bade salunda af vägorna 
förts en ej obetydlig vägsträcka. Frön, frukter eller 
1 ) Un reboisement. (Ann. de la Science agronomique I 1888, 
Cit, eft. Warming: PIantesamfund. Köpenhamn L895.) 
2 ) Nomenklaturen efter Hartm. flora, ed. 12 och ed. 11. 
