101 
ärstider insamlat massor af frön. Han tyckes dock 
hufvudsakligeu hafva iakttagit strand- och vatten- 
växter. För en lifligare växttransport medels vägorna 
under vissa perioder tala äfven Sernanders iakttagel- 
ser frau den i geologiskt och växtgeografiskt hänse- 
ende intressanta Gotska Sandön l ). Jag hoppas att 
framdeles fa utsträcka mina undersökningar i Stock¬ 
holms skärgard äfven tili andra ärstider. 
Mycket lifiig tyckes den verksamhet vara, som 
foglarna ntöfva sasom fröspridare. Vid under söknin- 
garne öfver växttransporten medels dessa djur har 
teknologen J. Forsell lemnat mig en kräftig hjälp, 
i det han skjutit de fiesta undersökta foglarna. An- 
derna ha genom fil. kand. B. Hesselman erhallits frän 
Delsbo i Helsingland. Jag har haf't tillfäjle att 
undersöka ett 70-tal individ, fördelande sig pa föl- 
jande arter: 
Snöskata eller Björktrast ( Tardus pilaris. L .) 
Löfsangare (Phgllopseustes trochilus. (L.)) 
Törnskata (Lanius collurio. L.) 
Grä flugsnappare (Muscicapa gr isola. L .) 
Sädesärla (Motacilla alba. L .) 
Gulsparf (Ember im citrinella . L.) 
Bcjink (Fringilla cœlebs. L.) 
Kraka (Cor vus cor nix. L.) 
Skat a ( Pica rust i ca. L.) 
Nattskärra (Caprimulgus europœus. L.) 
Or re (Tetrao tetrix. L.) 
Krickand (Anas crecca. L .) 
Gräsand (Anas Bosclias. L.) 
Ejdcr (Somatcria mollissima. L.) 
Haf strut (Larus marinus . L .) 
Fiskmase (Larus canus. L .) 
dessutom en del Ungar af följande: 
Bödbcna (Totanus calidris. L .) 
*) Studier öfver gotländska vegetationens utvecklingshistoria 
pag. 111. Diss. Upsala 1894. 
