124 
höra 5 fjäll till hvarje honblomma; af dessa sitta tre 
i en inre krans och de tva äro ställda utanför sasom 
förblad. Understundom finnes endast ett förblad och 
Ijällens antal blifver da 4; äfven inträffar, att kalk¬ 
fjällen äro 4 och förbladen 2, sa att 6 fjäll tillhöra 
en blomma. Förbladen äro i allmänhet (n 5, r 5, 
m 5) hos alla tre langskaftade med tradsmalt skaft 
och tvärt afsatt, triangulär eller rundad skifva, me- 
dan kalkfjällen hos ramosum (r 6) och neglectum (n 6) 
äro mera jämbreda, men hos microcarpum (m 6) nästan 
oftare langskaftade än jämbreda. Hos microcarpum 
har jag (i olikhet med Celakovsky) nästan alltid fun- 
nit en smal kringlöpande hinnkant pa saväl förblad 
som kalkfjäll, hos neglectum oftast en bred kringlö¬ 
pande hinnkant och hos ramosum ofta en upptill 
afbruten, saledes blott längs fjällets sidor utbildad 
hinnkant. Ofta saknas hinnkant heit och hallet 
hos ramosum, men befinnes understundom heit kring¬ 
löpande (r 6.b). De synliga nervernas antal växlar hos 
alla tre mellan 1 och 4. Celakovsky uppgifver äf¬ 
ven här, sasom ofvan nämnts,att neglectum skulle 
hafva en-nerviga fjäll; jag har emellertid iakttagit 
ända tili 4 nerver hos de bredare och ljusare fjällen. 
Klart är, att pa de stärkt brunfärgade fjällen nerverna 
framträda mindre tydligt än pa de svagare färgade ; 
äro fjällen därjämte smala, reduceras nervernas antal 
tili tre eller en. Yi nödgas saledes fränkänna äfven 
kalkfjällen sadana olikheter, som fordras för att pa 
dem grunda artskilnad. 
Nu nagra ord om frukterna. För att lämna en 
föreställning om deras vexlande yttre form har jag 
ur samma ramosumhufvud afbildat en frisk, ännu grön, 
men füllt utbildad (r 7); tva mogna, füllt utbildade, 
men torra, den ena (r 8), typisk med platt tak, den an- 
dra (r 9) med upphöjdt, men skarpkantigt (v. cono- 
carpa) tak; en nâgot förträngd (r 11) och i följd 
däraf längre och smalare frukt med Itupol -formigt tak 
