200 
blotfc omkring 15 millimeter lânga, hvarjämte pâ lägre 
sittande blad förefunnos fa och sma hvite fläckar, men 
högre upp tilltogo fläckar ne i antal och storlek, tills 
de sa sammanflöto, att toppbladen voro nästan rent 
hvita. Detta kan väl, da närstäende ekbuskar hade 
normala blad, hvarken betraktas sasom ett slags chlo¬ 
rosis, beroende af brist pâ järn i jorden, eller sasom 
etiolering genom öfverskuggning. Tilläggas mä, att 
pâ bäda de hvitbladiga ekarne funnos gallbildningar 
i mängd, dels pâ bladens undersida vanliga ^ekäpplen” 
och dels i axillerna de kottelika bildningar, som för- 
orsakas af stekeln Cynips foecundatrix. Yid Torpe- 
lund Annes ett s. k. bo-träd, en gammal och ovanligt 
stör lind, som med sina grenar öfvertäcker nästan 
hele gardsplanen. Under vandringarne pâ Lugnas- 
berget träffades en och annan växt eller form, som 
icke kommit med i förteckningen öfver detta bergs 
fanerogamer och ormbunkar i Botaniska Uotiser 1887, 
livarför här göres ett litet tillägg : Galium silvestre 
var. hirsuta, Veronica Chamædrys forma albiflora. 
Cornus sanguinea, Hedera, Geranium lucidum, Drosera 
longifolia och intermedia, Trifolium agrarium, Poly¬ 
gonum Persicaria, Potamogeton pusilla, Carex flava 
ß lepidocarpa. Den i Botaniska Notiser 1888 s. 233 
för Lugnas uppgifna Carex præcox ß diastachya har 
jag ej lyckats Anna. Äfven här — viel Holmen — 
förekommer Fragaria vesca med hvita ”bär’\ Vid s. 
k. fjällahalor — gamla öfvergifna kvarnstensbrott, 
hvari vatten samlat sig — växa ljusstammiga exemplar 
af A. glutinosa, som till habitus hafva stör likhet med 
A. incana, men denna senare — ”ett riktigt skogs- 
ogräs,” sâsom en jägmästare kallade den — künde ej 
upptäckas. 
Vristiilfven. Söder om Lugâsberget ligger en 
tämligen stör sjö med detta besynerliga namn. Här 
skulle vara ett ypperligt växeställe för A. incana, 
men äfven här söktes den förgäfves. Jag har ej hun- 
