205 
ket korta. Bradéer 1 ) riktade utât frân klynnets axel, 
alia blombärande , 3—4 mm. lânga och nngefär lika 
breda, den yttre grön med i spetsen utlöpande midt- 
nerv, längs sidorna hinnaktig, den inre belt hinnak- 
tig; det extraflorala förbladet grönt, rundtom hinn- 
kantadt, upptill rundadt, ungefär dubbelt sa langt 
som den yttre bractéen ocb nâende nâgot öfver det 
utvuxna fodrets midt; det intraflorala förbladet hinn- 
aktigt ocb smalt; foder ungefär 7 mm. längt, hârigt 
längs nedre lialfvan af de tvâ pâ dess inatvända sida 
förlöpande nerverna , för öfrigt glatt; nerverna uppböra 
att synas sasom lister ungefär lika langt nedom brä- 
mets kant som foderflikarnes längd ; brämet veckadt, 
i kanten ojämnt tandade, vid blomningen gredelint, 
sedan bvitnande ; flikarne spetsiga, tydligt längre än 
sin bredd vid basen. Den utslagna kronans blad 
snedt utstâende, med 1 mm. öf verskjutande foderspet- 
sarne, i spetsen rundade eller urnupna, utböjda vid 
sin halfva längd, nedom utböjningen bvita ocb afsmal- 
nande, ofvanom densamma gredelina ocb nedanom 
jämnbreda, aflanga; längs midten af bvarje kronblad 
gâr en för ständaren afsedd fara. Standarknapparne, 
som ej na kronbladens spetsar, äro bruna ocb böja 
sig efter pollensläppningen ner i blomman ; de utät- 
vända äro nâgot längre än de inre. Fruktämne 
jämntjockt, finpunkteradt; stift 5, glatta, bvita; mär- 
kena utgör 1 | 4 af stiffens längd och äro vid knap- 
parnes öppnande i jämnhöjd med de kortare standarne. 
Blomman bar svag honingslukt. 
Sasom af ofvanstaende beskrifning synes, har den 
halländska Statice föga gemensamt med St. bahusiensis 
Fr. Det inskränker sig tili de lânga bladskaften, den 
Hos Statice bestâr ett knippe af tva korta, motsatta, nästan 
jämnhöga bractéer, af hvilka den utatvända omfattar den inatvän- 
das bas; omedelbart inom den yttre bractéen och nedtill tackt af 
densamma sitter ett stört extrafloralt, hopviket förblad, som i sig 
gömmer blommorna. Dessa äro vanligen 2 och atskiljas af ett 
mindre förblad (intrafloralt). 
