230 
Literaturöfversigt. 
Mela A. J. 9 , Nymphæa fennica, Eine neue europäische 
Seerose (Acta Soc. p. Faun, et Flor. Fenn. XIV N:o 3. Hel¬ 
singfors 1897. 9 pp. 4- 2 tafl. -j- 4 fig- i texten). 
I Bot. Not. 1896 p. 203 omtalades att lektor Mela vid 
Soc. p. f f. f s sammanträde d. 2 maj s. a. redogjort för 
de finska formerna af slägtet Nymphæa , uppställande dervid 
den nya arten N. perversa. När sedan p. 251, omtalades 
att han funnit en ny art ”fennica”. künde man tro att 2 
nya finska Nymphæa - arter uppställts. Men naturligtvis har 
det första namnet vid publikationen ändrats tili det senare. 
Det var med misstroende jag först säg nämnda arter 
omtalas, men att döma af heskrifningen och figurerna, tyckes 
förf. hafva rätt uti att det är frâga om en art, som Caspaby 
aldrig sett. Den tyckes till alia delar vara mindre än den 
vanliga formen af N. Candida och förekommer pa grundare 
vatten till 1—2 metr. djup mest i smäsjöar i mellersta och 
östra Finland. 
Blommorna bägarformiga af föränderlig storlek men all- 
tid smä; foderbl. 14—25 mm. länga. Den fyrkantiga blom- 
bottnen är utvändigt ej plan, utan pâ en uppochnedvänd 
blomma ser man lätt att bottnen fran blomstjälkens spets 
sluttar svagt utät mot fodrets fästpunkt och att den har 4 
svagt upphöjda âsar, gâende ut mot hörnen. Blombottnen 
ofta sä bred som foderbladens halfva längd, vid fruktmogna- 
den t. o. m. nägot bredare än frukten med omgifvande blad. 
Foderbl. elliptiskt-äggrunda, (vid 18 —19 mm. längd 12- 13 
mm. breda). Kronbl. mycket konkava. Ständare korta och 
bredare än hos N. Candida, c. 5 mm. lânga, 1 mm. breda, 
de fleste bladartade med en bred elliptisk skifva och ett 
mycket smalt skaft. Märke 5—9-flikigt med gula flikar, som 
ofta^ äro violetta i spetsen, stjärnan i midten vanl. mörkt 
violett med trespetsade strälar. Frukt konisk äggformig, 
största bredden vid basen, som dock ej är bredare än blom¬ 
bottnen. — Blomstjälken är nägot tillplattad och har i 
midten 2 stora luftkanaler i st. för 4 hos N. Candida och 
alha. [Manne denna skillnad verkligen är konstant?] 
Blommorna äro vanl. hvita, men röda blommor äro 
sedda frän 3 ställen. 
Det är ett par saker, för hvilka förf. underlatit att re- 
dogöra. Det säges ej särskildt, om de innersta ständarne äro 
