264 
samtidigt, mest isolerad, mera sällan inblandad med 
de pä ett stroma-liknande underlag hopade perithe- 
cierna. Nämnda Stilbum är tili formen knappnals- 
lik med ett högst 2 mm. längt skaft och ett kött- 
färgadt rödaktigt hufvud. Skaftet är bildadt af en 
kompakt massa af länga och raka, tätt hoplimmade, 
smala hyfer, som fortsätta npp i hufvudet och bilda 
dettas inre och större del. Ofvanpä detta inre lager 
följer a hufvudet en zon af tätt ställda, enkla eller 
nägot greniga, hyalina conidiebärare, och därutanpa 
är ytan betäckt af ett mer eller mindre tjockt, mjö- 
ligt lager af conidier. Dessa äro hyalina, af väx- 
lande storlek och form, mest ovala eller äggformiga, 
omkring 5 ju länga och 2 ju breda. Jag har iakt- 
tagit, att ä denna Stilbum -form liufvudena slutligen 
affalla eller vanligen böjas ned mot substratets yta ? 
synbarligen tili följd af den alltjämt ökade conidie- 
massans tyngd. Conidierna öfvergä da pä substratet 
och äga där fürmägan att (tydligen genom knoppning) 
föröka sig, sä att de slutligen bilda Tubercularia- lik- 
nande hopar, ur hvilka perithecierna eller nya Stil - 
ftwm-stadier sedermera utveckla sig. Perithecierna äro 
pä ytan beströdda med ljusare prickar, som utgöra 
lämningar af conidiestadiet (jmf. Starb. 1. c.) och i 
hvilka conidierna ännu kunna upptäckas. — Genom 
kultur af sporer i ölvört-gelatin har jag pä 2 mäna- 
der lyckats fä fram Stilbum- st&àiet] skaften blefvo 
här förgrenade, tydligen beroende pä den rikliga 
näringen. 
Ifrägavarande svamp har sälunda 3 olika utveck- 
lingsstadier : 
1) det Stilbum-hkn&nde conidiestadiet^ 
2) det Tubercularia-Yikn&ndQ ,, 
3) a t s'c?^5-stadiet. — 
Om man endast iakttager det 2:a och 3:e sta- 
diet, är det klart, att man mäste föra arten tili släk- 
tet Nectria; pä grund af sambandet med Stilbum hör 
