267 
TJtaf de af mig undersökta exemplaren synas n:o 1 
och n:o 3 stämma med M. Pteridis och n:o 2 när- 
mast med M. aquilina eller M Pteridis v. inféra. — 
Dâ emellertid en ^adan växling här synes rada, manne 
det icke är lämpligast att betrakta alltsamman som 
en art, M. aquilina (Fr.) Schroet., tili det yttre kon¬ 
stant lika, men med tili storleken varierande asci 
och sporer?; ty ora man i detta fall anser sig ha 
att göra med skilda arter, hvar bör da gränsen dra- 
gas mellan dessa? — 
Mycosphærella eineraseens (Fuck.) pa torra blad 
af Sorbus suecica fran Skälsö, Gotland. — Stämmer 
makroskopiskt fullkomligt med Fuckels originalexem- 
plar (pa Sorbus Aria sterilt), i herb. E. Fries, men 
sporerna, som af Winter efter undersökning ai origi- 
nalexemplar nppgifvas vara 9 —10 X 3 //, äro â 
mitt exemplar 14—19 X 4 — 5 fi. 
Mycosphærella topoyraphica (Sacc. & Speg.), som 
förekommer pa Sorbus torminalis och Aucuparia , upp- 
gifves ha sporerna 28—30 X 3,5—4 men ex. i 
Kehm. Ascom. 739 ha, enligt Winter, sporerna 18 — 
20 X 3 ju. Pâ ex. a Sorbus Aucuparia (Helvet. sa¬ 
xon., Königstein leg. W. Krieger) har iag funnit spo¬ 
rerna 22—24 X 3—3,5 ju. 
Didymella vexata Sacc. — En tämligen utpräglad 
dimorfism synes rada hos sporerna, och man kan af 
dessa urskilja tvenne hufvudtyper, mellan hvilka öf- 
yergangar dock icke saknas. Hos den ena formen 
äro sporerna omvändt äggrunda (i förhallande tili 
ascus-basen) eller nästan cylindriska, tämligen korta 
och breda, 16—21 X 8—10 u , sä att längden för- 
häller sig tili bredden som 2 : 1 eller 3 : 1 ; hos den 
andra formen äro de i det närmaste lansettlika och i 
bägge ändarna mer tillspetsade samt kunna nâ en 
längd af ända tili 29 /u och en bredd af 7—8 
sä att förhallandet mellan längd och bredd här blir 
ungefär 4—5 : 1. Vanligen äro i en och samma 
