275 
liska A. speciosa Bus. 1 ), sorn utmärker sig genom 
jämförelsevis stora och lifligt färgade blommor samt 
relativt lânga stândare, hvilkas knappar mot slutet 
af anthesen komma i beröring med market, frambrin- 
gas en rikligare mängd normalt pollen, och här fin- 
ner man ocksâ hurusom sädant vid slntet af blom- 
ningen ofta nog adhererar vid märkenas yta. Att 
denna art eger en rik fruktsättning âr sâledes min- 
dre underligt. Men hvar skall förklaringen finnas 
till det faktum att embryobildningen genomgaende 
är lika rik ej blott hos de typer der pollenproduktio- 
nen är ytterligt reducerad, utan ock hos alia dem 
(A. alpina etc.) om hvilka jag är berättigad att pasta 
att de inom hela sitt utbredningsomrâde icke ut- 
veckla ett enda befruktningsdugligt pollenkorn? För- 
siggär embryobildningen hos alia dessa typer utan 
att en befruktning kommer till stand? Det har re¬ 
dan nämnts att Produktionen af normalt pollen hos 
A. pastoralis och de till samma kategori som denna hö- 
rande typerna är alltför ringa i förhallande till summan 
af frön som hos dem frambringas, och jag är desto 
mer förvissad om riktigheten af denna uppskattning 
soin en öfverföring af frömjöl tili pollens terila indi- 
vid af samma eller andra arter hvarken försiggar ge¬ 
nom vinden eller genom insekter. Vi vilja dock 
anse nämnda beräkning inexakt och antaga mängden 
af normalt pollen tillräcklig för fröbildningen ej 
blott hos nämnda typer, utan ock hos de absolut 
pollensterila arter na A. alpina , A. pubescens etc., 
hvilka âtminstone i vissa trakter uppträda i sällskap 
med de andra. Beträffande de i Lunds botaniska 
trädgard närmare studerade A. alpina , A. sericata etc., 
hos hvilka likaledes ej ett enda pollenkorn kommer 
till full utveckling, vilja vi räkna med den möjlighe- 
!) Odlad i Lunds och Upsala botan. trädg., i den senare under 
benämningen A. acutiloba Stev. (vid mitt besök derstädes i iuli 
1898). 
