6 
Cladonia digitata (L.) Hoffm. og C. de/ormis (L.) 
Hoffm. er begge almindelige. De fruktificerer rigelig i 
det hoiere naaleskogbelte. (5—900 m.) 
Cladonia ßmbriata (L.) Fr. a simplex (Weis.) Flot, 
er den almindeligste form. — f. proliféra (Retz.) Mass, er 
sjelden (Brandbu paa Hadeland). f cornato-radiata Coem. 
er derimod mer udbredt, især over Kristianiadalen og Op- 
landene (Kalk.) Paa foden af garnie træstammer træffer 
man oft e f apolepta (Ach.) Wain. 
Cladonia Floerkeana (Fr.) Sommft. Temmelig almin- 
delig paa torre bergrabber i Cladonia gracilis-szi m f u n d e t . 
a chloroides (Flk.) Wain, er den almindeligste form. Sjeld- 
nere er den skjællede/ carcala ( Ach.) Nyl.: Skjærgaarden 
ved Lyngor (Lynge), Kristiania fleresteds. 
Cladonia foil acea (Huds.)Schær. a alcicornvs ( Li g h t f .) 
Schær. er meget sjelden i det sydostlige Norge: Hovedoen 
ved Kristiania (Moe), Yasser og Sandoen i Kristianiafjor- 
den (Lynge.) ß convoluta (Lam.) Wain. Trods ivrig 
sogning er det ikke lykkedes at gjenfinde denne form. 
(Angivet for Norvegia» (Vahl.) i Th. Fr. Lieh. Scand. 
p. 94.) 
Cladonia furcata (Huds.)Schrad. a racemosa (Hoffm.) 
Flk. Temmelig sjelden, men Andes vistnok over hele det 
Dstenfjeldske. ß pinnata (Flk.) Wain, er meget udbredt 
og overalt langt almindeligere end foregaaende form. 
Cladonia gracilescens (Flk.) Wain. Meget sjelden: 
Karasjok i Finmarken (Norman, det. Havaas.) Roms- 
dalen N Hardanger (Havaas, i Berg. Mus. Aarb. 1909. 
I, p. 8.) 
Cladonia gracilis (L.) Willd. f. dilatât a (Hoffm.) 
Wain, er den almindeligste form; i skogen og paa aabne 
solskrænter. 
*ß dilacerata Flk. turde være temmelig almindelig. 
var. chordalis (Flk.) Schær. er almindelig, ligesaa 
dens f. aspera Flk. 
var. elongata (Jacq.) Flk. Optræder i massevis paa 
