26 
Riiniex obtnsi/olius ß si/vestris. Örebrotrakten. 
Urtica dioica f. hispida. Örebrotrakten. 
Betula nana. Ringkarleby sn.: Myrö (»Hedera . 
Sâsom växande under gränsen for Litorinahafvets maximi- 
utbredning, är den att hänföra till de glaciala pseiulorelik- 
terna .» l ) 2 ). 
Fagus silvatica. Yid vägskälet nära Latorps herr- 
gârd i Tysslinge sn. finnes en liten dunge — IS stycken — 
vackra och normalt växta bokar. hvilka tyckas trifvas väl. 
trots det jämförelsevis nordliga läget. Utefter den väg. 
som trän Latorp gär öster ut växa ooksâ ett tiotal bokar 
med en stamdiameter vid brösthöid växlande mellan 3 och 
6 dm. — I Slottsparken i Örebro finnas likasä nägra bokar, 
hvilkas grä. af Pleurococcus-algen grönaktiga. släta stam- 
mar bryta af mot de öfriga trädens brunsvarta bark. Af 
ifrägavarande bokar är i synnerhet en af ovanligt vacker 
och reslig växt. — Allt detta visar. att boken som odlad 
trifves mycket väl inom provinsen, dar den ock sätter frukt. 
Qitercus robur. A stora Holmen i Svartän vid Örebro 
hnnes en rätt märklig gammal ek. Den mäter strax ofvan 
roten omkr. 9 meter i omkrets och vid brösthöid cirka 6 m. 
Den har dock redan sett sina bästa dagar; nu finnes blott 
en af de fordom flertaliga hufvudgrenarna kvar. 
Salix pentandra f angustifolia cf. Almby sn.: Mark. 
S. x cinerea X repens cf . Kumla sn. 
5. x nur it a X cinerea cf. Örebrotrakten. — Denn a hy- 
brid uppträder ä ifrägavarande lokal med afseende pä bla- 
den under tvenne former. Den ena har bladen smalare eher 
bredare omvändt äggrunda med största bredden i främre 
trediedelen och med veckad. bakätböjd spets. ofta skrynk- 
liga och krusiga, vägbräddade och trubbsägade; denna star 
') Se härom R. Sernander: Om s. k. glaciala relikter. 
Botaniska Xotiser 1894, sid. 185, samt A. G. Xathorst: Ett par 
glaciala pseudorelikter. Bot. Xotiser 1895 sid. 29. 
2 ) Xägra sällsyntare Salix- och Betula-former fran Xärke 
äro behandlade af K. Kjellmark i Bihang tili Svenska N'eten- 
skapsakademiens Handlingar. band 21, afd III, nummer 7. 
