Om Carex macilenta Fr.» 
dess historia och dess systematiska valör. 
«1 
Af Otto R. Holmberg. 
Det firmes inom olika systematiska grupper af värt 
lands flora en och annan växt, soin en gâng, ofta för lâng 
tid sedan upptäckts af en skarpsynl botanists kritiska ôga, 
fâtt sitt dop, fâtt sin systematiska stallning ofta mer eller 
mindre provisoriskt anvisad, men sedan af följande floristiker 
icke med samma skärpa kunnat urskiljas. Dâ beskrifningar 
och herbarieexemplar finnas i behall, men floraförfattare 
och specialister oftast ej varit i tillfälle se dessa växter i 
naturen. ha arterna ifrâga forts an hit an dit och sâlunda 
fâtt föra verkligt vagabondlif pâ systematikens fait, i Bot. 
Not. 1908 lyckades jag ställa inför rätta en sâdan vagabond, 
>Festuca capillaris», och jag har nu lyckats gripa annu en 
farlig lösdrifvare, nämligen Carex macilenta Fr. , hvars 
historia jag här skall framställa och därefter söka klargöra 
dess verkliga systematiska stallning. 
Den soin först synes ha iakttagit C. macilenta är prof. 
M. N. Blytt i Kristiania. Exemplar, tagna af honom vid 
Björnstad i Aamodt, Norge, utdelades i den af prof. E. 
Fries âr 1840 utgifna sjunde fascikeln af Herbarium nor- 
male som n:r 84 under namn af Carex Blyttii *macilenta 
Fr. Dessa Originalexemplar äro utmärkta, väl utvecklade 
och lätta att igenkänna. 
Huru Blytt och Fries uppfattade denna och ett par 
närstaende, förut ej hos oss kända arter, framgär tydligt 
af ett meddelande af Fries i Botaniska Notiser 1844. Här 
heter det bl. a.: >1 en af Norges herrliga dalar upptäckte 
den outtröttlige Prof. Blytts skarpsynta öga trenne medel- 
former imellan Carex loliacea, tennißora och canescens, 
hvilka sasom vexande pä olika lokal och hvardera mot- 
svarande sin af de ofvannämnde, jag för analogiens skull 
Bot ■ Not. 19V). 6 
