90 
Hjelt, Hjalmar: Conspectus floræ fennicæ, pars II. 
Acta Societatis pro Jauna et flora fennica Y: II. 1892. 
Hägerström, K. P.: Bidrag' till Tome Lappmarks och 
Ofotens Flora. — Botaniska Notiser 1882. 
Kükenthal, Georg: Cyperaceæ-Caricoideæ. — A. En gier: 
Das Pflanzenreich, 38:de Heft (IV: 20), Leipzig 1909. 
Læstadius, C. P. : Bidrag tili kännedomen om växtligheten 
i Torne Lappmark. — Upsala 1860. 
Lang, O. F.: Caricineæ Germanicæ et Scandinavicæ. - 
Linnæa XXIV, 1851. 
Ledebour, C. F.: Flora rossica, vol. IV. — Stuttgart 1853. 
Meinshausen, K. Fr.: Flora ingrica. — St. Petersburg 1878. 
il einshausen, K. Fr.: Die Cyperaceen der Flora Russlands 
lutg. af J. Klinge och W. Komarow). — Acta Horti Petropolitani, 
tom. XVIII, 1900. 
Neuman, L. M.: Sveriges Flora. — Lund 1901. 
Neuman, L. M.: Bidrag tili kännedomen af floran vid Salten- 
fjord och pâ Sülitâlma-omràdet i Norge. — Botaniska Notiser 1905. 
N y lander, F.: Spicilegium plantarum fennicarum. Centuria 
altera. — Helsingfors 1844. 
Nyman, C. F.: Conspectus floræ europææ. — Örebro 
1878—1882. 
Nyman, C. F.: Consp. fl. eur., Supplent. II, pars altera - 
Örebro 1890. 
Richter, K.: Plantæ europeæ. — Leipzig 1890. 
Schkuhr, Chr. : Beschreibung und Abbildung der Riedgräser, 
1. — Wittenberg 1801. 
Schkuhr, Chr.: Histoire des Carex ou laiches (utg. af G. 
F. De la Vigne). — Leipzig 1802. 
Schmidt, Fr.: Reisen im Amurlande und auf der Insel 
Sachalin. — Mémoires de l’Académie impériale des sciences de 
S. Petersbourg, Tome XII N:o 2, 1868. 
Stendel, E. G.: Synopsis plantarum Cyperacearum. — Syn. 
pl. Glumacearum II, Stuttgart 1855. 
Vetenskapsakademien d. 9 febr. Prof. Nathorst 
förevisade ett tili riksmuseets växtpaleontologiska afdelning 
nyligen förvärfvadt, särdeles dyrbart fossil, nämligen han- 
blomman af en cykadcfyt, Welwitschia mirabilis, frân 
Franken. Densamme redogiorde därpä für en af dr. J. 
Schuster tili tryckning inlemnad afhandling öfver det 
fossila träet i den s. k. förstenade skogen vid Kairo, frân 
hvilken museet besitter omfattande samlingar, som sam 
manbragts af prof. A. E. Nordenskiöld samt professor och 
professorskan Retzius. Linnés lärjunge Fr. Hasselqvist 
synes hafva rarit den, som först diirstädes iakttagit före- 
komsten af fossilt trä, sâsom samlingarna i museet visa. 
