100 
tabla skottet i sin helhet nedsänktes i sand, gjorde sig gäl- 
lande en periodicitet i dess haustorieproducerande îôrmâga. 
Liksom vid den normala vindningen af ett Cuscuta-skott 
kring dess stöd den for haustoriebildningen nödvändiga 
kontaktirritabiliteten temporärt slocknar for att derefter 
äter taga sig uttryck, visade det sig, att äfven här lokalt ett 
uteblifvande af haustorieproduktionen künde göra sig gäl- 
lande, sedan nämnda bildningar öfver ett större eller mindre 
parti af stammen kommit i riklig mängd till utveekling. 
Genom denna vexling af haustoriala oeh interhaustoriala 
perioder kommo här ä Cuscuta - stammen att i alternerande 
följd uppträda haustoriebärande (haustorialsegment) och 
haustoriefria regioner (interhaustorialsegment). 
Antalet haustorier â hvarje haustorialsegment var nä- 
got vexlande, liksom äfven längden af i frâga varande seg- 
ment. Af lätt insedda skäl utmärkte sig det apikala hausto- 
rialsegmentet, hvilket â olika försöksskott befann sig à nft- 
got varierande afständ frän skottspetsen, genom ett mindre 
antal af der producerade haustorier, liksom oeksâ deri- 
genom, att dess längd understeg de bakom detsamma föl- 
jande äldre haustorialsegmentens. 
Â trenne försöksskott (A, B, C), der i detta hänseende 
noggranna observationer blefvo anstälda, visade sig antalet 
af de â olika haustorialsegment bildade haustorierna saint 
längderna af resp. haustorial- och interhaustorialsegment 
vara följande. 
Stamsegmentets längd 
i millimeter. 
Antalet der 
bildade haustorier. 
A. 
Bas. 
25 (haustorialsegment II) 
30 (interhaustorialsegment L) 
20 (haustorialsegment I) 
Spets. 
20 
0 
11 
