112 
form och, sedda frân haustoriespetsen, företedde bilden af 
en pâ tviiren öfver staminternodiets längdaxel liggande 
ellips. Huruvida dessa fascierade haustorier uppkommit 
genom sekundär sammansmältning af tvenne eller Hera, 
frân hvarandra primärt skilda haustorieinitialer, eher denna 
haustorieform äfven här är att tyda pâ sä sätt, som jag 
antagit vid redogörelsen för de liknande bildningar, som 
iakttagits vid kontakt af Cuscuta - skott med blad ! ), kan jag 
här ej definitivt afgöra, dâ nägra tydliga mellanformer 
mellan dessa och normala haustorier ej voro för handen. 
I literaturen synas d\’lika abnorma bildningar hos Cuscuta 
tidigare icke hafva blifvit omnämnda. 
Genom detta försök hade sälunda ett slutgiltigt svar 
blifvit gifvet pâ den frägan, om under vissa gifna förhäl- 
landen C uscuta-st ammen eger förmäga att utveckla hau- 
storier ensidigt eller allsidigt. Men obesvaradt var dock 
spörsmälet, hvarför blott i detta speciella fall, vid använ- 
dande af stanniolförband som kontaktirriterande medel, en 
allsidig haustoriebildning kom tili ständ, medan t. ex. vid 
inbäddning af Cuscuta - skott i sand, der ett liknande résultat 
künde väntas, haustorier utvecklats blott ensidigt â skottens 
konkava flanker. De vidare försök, som jag anstälde för 
att söka fä denna senare frâga afgjord, gäfvo mig emeller- 
tid ingen säker förklaring öfver anledningen tili denna 
bristande öfverensstämmelse mellan försöksresultaten. Möj- 
ligen skulle man likväl kunna finna en förklaring tili att 
försöksskotten i experimenten med sand visât en sâdan 
utpräglad tendens till ensidig haustoriebildning, om man 
betänker, att dessa skott, trots submersionen i sand, varit 
i tillfälle att utföra sin normala, nuterande rörelse, hvilken 
resulterat i uppkomsten af en sérié bâgformiga krökningar 
â de tillvâxande stamleden. Yid dessa rörelser har tydligen 
skottets konkavsida pressats aktivt mot sandkornen och 
genom kompressionen af denna skottsida en betydligt star- 
) Se p. 74 i denna uppsats. 
