125 
genom der inskjutna bomullsproppar. De rör, som här 
kommo tili användning, hade vid olika försök en nâgot 
vexlande inre diameter, mellan l,i och 1,6 centimeter. 
Det visade sig vid nämnda försöksanordning, att Cns- 
cuta-skotten växte ut tili mer än 5 decimeter lânga refvor, 
hvilka pâ grund al de circumnutationsrörelser, som de under 
tillväxten varit i tillfälle att utföra, voro vindade i en ven- 
sterlöpande spiral längs glasrörens inre yta. Särskildt an- 
märkningsvärdt var härvid, att den normalt inträdande, 
periodiska vexlingen i utbildning ai tränga, tvära vind- 
ningar och luckra, stelt uppstigande sädana alldeles ute- 
blifvit. Skottens vindningar voro nemligen här tydligt lik- 
formiga och alla tillhörande det senare slaget. Deras kon- 
vexsidor lägo konstant tryckta fast intill glasrörens inre 
yta, under det att de motsvarande konkavsidorna icke vid 
nâgot tillfälle under försökets gäng blifvit utsatta för berö- 
ring. Det var sälunda här uteslutande â Cuscuta-skottens, 
konvexsidor som nägon retning genom kontakt kunnat ifräga- 
komma, men trots denna ensidiga kontakt hade i intet fall 
haustorier här utbildats. En beröring af konvexsidan en- 
bart visade sig sälunda vara ur ständ att ä nämnda sida 
utlösa haustorieproduktion. 
För att emellertid i möjligaste män underlätta even- 
tuell haustoriebildning vid experiment med nyss anförda 
l'örsöksanordningar, upprepades alla dessa försök med andra 
lämpliga Cuscuta- skott, hvarvid glasrören omgàfvos med 
fiera lager af svart papper, sä att skotten blefvo fullständigt 
afstängda frän hvarje ljustilliörsel b- De résultat, jag härvid 
erhöll, afveko likväl i intet afseende frän de nyss anförda. 
Mot dessa försök skulle emellertid kunna invändas, 
att här den möjligheten föreläge, att haustoriebildningens 
uteblifvande stode i samband dermed, att den retning, som 
kommit tili ständ vid skottsidornas beröring med den glatta, 
inre ytan af glasrören, varit af för ringa intensitet för att 
1 ) Jemför pp. 73, 74 i denna uppsats. 
