174 
î en "helt liten koloni af cirl 
ett fâtal i âr blommat. I n; 
Saxifraga Hosti Tausch frân 
Xorg'e. '/■> af naturlig storlek. 
^a 150 rosetter, aî hvilka endast 
irheten finnes ingen annan Saxi- 
fraga än S. granulata och pâ 
cirka 1 /s mils afstând S. Coty- 
ledon. S. Hostii utbredning i 
det öfriga Europa är Apenni- 
nerna, Hafsalperna, Yenetien. 
Tyroien, Kärnthen, Krain oeh 
Böhmen, öfverallt sporadisk 
och sällsimt. Den gör sâledes 
liksom mànga andra af vâr 
fjällfloras representanter det 
växtgeografiska hoppet frân 
alperna tili Skandinavien. 
S. Hostii tillhör sam ma 
grupp som S. Cotyledon och 
Aizoon. Stjälken 25 — 35 cm. 
hög, tätt glandelhârig, nedtill 
grön. upptill röd; stjälkblad 10 
—12. niera aflänga än tunglika, 
rosettblad ofvan glaucescenta, 
grönaktiga, underfill grönhvita, 
säsom unganägotrännformiga, 
sedan tillplattade, de yttersta 
(äldsta) tillbakaböj da, jämbreda, 
50 — 70 Xö — 6 mm., med afrun- 
dad— tvär spets, de inre (yngre) 
kortare och bredare, svagt 
tunglika, mer och mer upp- 
rätta; de genom kalkafsöndring 
uppkomna fjällen ligga icke 
pä bladens öfre sida, utan bilda 
liksom en tunn list längs de 
tjocka bladens kant; själfv,! 
fjällen äro tvära och smala 
(icke korta, tillspetsade, lig- 
