188 
Till sist kommer jag till A. subglobosa rnh. Om denna 
art Säger L. p. 72: »Dass A. subglobosa C. G. Westerlund mit 
A. strigosula Hus. identisch ist, unterliegt keinem Zweifel. 
Meiner Ansicht nach sind aber die beidenFormen 
nicht identisch! Och A. strigosula H. Lindb. synes icke 
heller vara densamma som A. strigosula Bus., utan ätmin 
stone till allra största delen just min A. subglobosa. 
A. strigosula Bus. är närmast besläktad med A. fili- 
caulis Bus. typica. Bäda höra tili en särskild afdelning 
af Vulgares, utmärkt genom sina endast tili nedre hälften 
liäriga stjälkar (caulis semipilosus: Bus.). Alla mig bekanta 
författare (utom Hr. L. !) framhälla denna släktskap och ställa 
dem tillsamman. Säväl Bus er som alla öfriga af L. cite- 
rade författare, nämligen Briquet ap. Burnat, Camus ap. 
Rouy samt Aschers. & Græbn., hafva denna äsikt. Och 
R. Keller, Syn. d. schweizerischen Alchemillenarten u. -for- 
men, p. 40 (S.-A. aus Mitt. Naturw. Ges. Winterthur, Heft VII, 
1908, p. 102), ställer A. strigosula (sub nom. »strigulosa») tili 
den afdelning, som han karakteriserar med: »Stgl. nur nahe 
dem Gd. bis zu den ersten Stglbl. behaart, sonst kahl. 
A. subglobosa däremot har stjälken härig ända tili 
blomställningens öfversta förgreningar, stundom glest ända 
tili de öfversta högbladen. För öfrigt hafva visserligen 
bâda formerna fiera kännetecken ganska lika, hvarför jag 
tili en början var benägen att sätta A. subglobosa säsom 
subspecies under A. strigosula ; men dâ jag i min afhandling 
icke upptagit nâgra former sàsom underarter, och dâ A. sub- 
globosa i fiera hänseenden skiljer sig frân A. strigosula och 
afgjordt intager en mellanställning mellan A. subcrenata och 
A. pastoralis, har jag ansett mig böra placera den mellan 
dessa senare sâsom en särskild art. — Pâ torra, soliga Stäl- 
len, där den merendels förekommer, varierar den i allmän- 
het föga, men i skugga närmar den sig stundom A. subcre- 
nata, frân hvilken den dock vanligen lätt skiljes genom de 
i mitt arbete p. 29 omnämnda kännetecknen. Frân A. strigo- 
sula skiljer den sig utom genom stjälkens härighet genom 
