191 
är sâledes endast att betrakta som en vig generalisation ai 
liknande men ej närmare besläktade modifikationer af en 
specialtyp. Och den som först urskiljer t. ex. en oö-form 
kan ju, dä namnet är pä förhand gifvit, omöjligen sättas 
som auktor, d. v. s. namngifvare, för denna form. 
(Att sätta prefixet inom parentes tyckes icke hjälpa 
upp sättet mycket. Undras om icke det varit hast följa 
vanliga internationella bruk, att först efter det verkliga 
namnet (art- eller varietet-) sätta ordet, som utmärker for- 
men. Det künde väl dugt med »præform» eller om det 
mäste vara latin »præforma».) 
Cerastium Regelii Ostenf. Cerastium alpinum 
y cæspitosum Malmgr., först uppställd â ex. frän Spetsber- 
gen, anses böra betraktas som egen art, Regelii, och ej 
föras som varietet till C. Edmonstonii, ss. G. Andersson et 
Hesselman 1900 gjorde. De uppgâfvo dä (se äfven ref. i 
Bot. Not. 1900 s. 240) att denna växt äfven var tagen pä 
Dovre, men Ostenfeld, som sett exx. tagna af samma, an- 
förda insamlare och dato, anser dem tillhöra C. Edmonstonii. 
Silene conicas (conoideas) utbredning i Skäne. 
I Bot. Not. för är 1901 pag. 71 meddelade Amanuensen 
Otto R. Holmberg, att han är 1894 vid Torup i Hvitaby 
socken i klöfvervallar, vid vägkanter och pä sandiga betes- 
markêr mot hafvet funnit Silene conoidea L. Samma växt 
fann Förste Provinsialläkaren Dr. Georg Theorin är 1903 
pä en betesmark vid vägen mellan Brösarp och Hvitaby, 4 
à 5 kilometer frän Brösarp. Dä denna fyndort ligger norr 
om Torup, tillhör den mähända icke det omräde, inom 
hvilket Holmberg säg den. I är har jag besökt platsen och 
fann växten ymnig — oaktadt torkan — pä ett omräde af 
cirka 30 meters längd, mest längs landsvägen. Redan är 
1907 lick jag den af Theorin, som lika litet som jag visste, 
att den förut blifvit funnen af Holmberg, tili bestämning. 
Jag gaf den namnet S. conica L., dels emedan den öfverens- 
stämde med exemplar i mitt herbarium, som buro detta 
Bot. Not. 1910. 
