namn (Horsens Jutland, K. Wiinstedt; England Norfolk, A. 
Bennet; Lyon i Frankrike, Jordan), dels emedan känneteck- 
nen pâ 5. conica i Babingtons, Ascherson & Gräbners, 
Fieks floror samt Koch-Halliers Synopsis i hufvudsak passa 
in pâ vâr art. Att den bestämts till S. conoidea beror väl 
därpä, att den bär detta namn i de illustrerade arbetena 
Reichenbach leones Y1 t. 275 och Schlechtendahl-Hallier 
Flora von Deutschland tab, 11-10, under det att deras bilder 
af Silene conica, Reich. VI t. 276 och Schlecht. -Hallier 1139, 
äro S. conoidea. 
Linnés diagnoser ä dessa arter (Spec. pi. ed. 2, pag. 
598) lyda salunda : 
S. conoidea: calycibus fructus globosis acuminatis striis 
30, foliis glabris, petalis integris. 
S. conica: calycibus fructus conicis acuminatis striis 
30, foliis mollibus, petalis bilidis. 
Dess stjälk är än enkel och enblommig, än grenig 
och flerblommig. i förra fallet blott 4—6 cm., i det senare 
10 — 30 cm., tätt klädd med korta hâr och tâta glandelhâr; 
foder 39 — 35-nervigt, glandelhârigt, upptill 5-tandadt och 
hopknipet kring kronbladen, som äro ljitst rosafärgade, vigg- 
lika, nägot urnupna, 2—5 mm. länga och försedda med 
klufvet, hvitt snärp; stàndarstrângar nedtill hâriga, af olika 
längd pä skilda individ; de 3 stiften hâriga; kapsel vid mog- 
naden bredt kägellik, omgifven af det nedtill naflade fodret; 
fröna likna i periferien fârade trissor med konkava ytor, 
öfverallt upphdjdt punkterade, till färgen grâaktiga; bladen 
grâaktigt gröna, täthäriga, af växlande längd, lansettlika 
med nervikna kanter och största bredden nägot ofvan ba- 
sen; O, blommar i juni mänad. Växten, som synes tillhöra 
Sydeuropa, har spridt sig tili de fiesta europeiska kinder 
och har, enligt hvad nu är mig bekant, sin nordligaste ut- 
post här i Skäne, där den är füllt acklimatiserad och torde 
vara svâr att utrota. 
L. M. Neuman. 
