195 
behälla sig friska än de, som afskurits vid lufttillträde och 
lörst sedan satts i vatten. Oaktadt att han förnvade snitt- 
ytan hvarannan dag, vissnade grenarna dock tämligen snart. 
Dä han förmodade att snittytan tillstoppades genom kork- 
bildning eller genom afsöndringar frän barken, afskalade 
han under vatten barken frän vedcylindren pä den nedersta 
delen tili en längd af 5 cm. Därigenom uppnäddes att gre- 
narna bibehöllo sig friska flere dagar längre. Vattnet in- 
trängde radiait i veden, äfven om han hindrade det att in- 
komma genom snittytan. Han konstruerade äfven en ap- 
parat, med hvilken man kan prässa in vatten i en gren, sä 
hastigt, att bladen frän att vara rätt mycket vissna pä 7 
minuter lingo sin fulla turgescens ater. 
Sylvén, N., Studier öfver granens formrike- 
dom, särskildt dess förgreningstyper och deras 
skogliga värde. — Meddelanden frän statens skogsför- 
söksanstalt. — Skogsvärdsföreningens Tidskr. 7, 1909, s. 201 
—261, 19 textf. 
Vi hade pâ sin tid ej meddelat titeln pä denna upp- 
sats, emedan vi ämnade utförligare referera den. Men nu 
fär det ske och knapphändigt, eftersom det blifvit väl sent. 
Förf. har som prof undersökt 141 granar i ett litet bestand 
vid Fâleberg i Västergötland. Bäde grenar, barr och kottar 
varierade betydligt, sä att det künde bli mänga kombina- 
tioner. De olika grentyperna uppdelas i band-, plan-, borst- 
och kamtypen. Den sistnämda tyckes i skogligt hänseende 
vara fördelaktigast. Förf. har genom frösädd börjat under- 
söka, huruvida de olika formerna af granen äro ärftliga. 
Béguinot, A., Ricerche intornoal polimorfismo 
della Stellar i a media (L.) Cyr. in rapporto alle sue 
condizioni di esistenza. — Nuovo Giornale Bot. Ital. 
n. s. vol. 17, 1910, s. 299—326. 348—390. 
Stellaria media, som för närvarande studeras äfven af 
prof. Wittrock, är som man vet mycket mängformig. Dä 
förf. har nägra nya former, sä tilläta vi oss att här göra ett 
utdrag ur den systematiska afdelningen af hans arbete. 
