205 
Ascherson, P., Ueber die Heimat der Reseda 
(Reseda odorata). — Verhandl. d. bot. Ver. d. Pr. Bran- 
denburg, Jahrg. 51 p. (129—131). 1910. 
Ända till nyligen künde man ej till resedans hemland. 
Den nyligen aiiidne berlinerbotanisten Taubert reste 1S77 
i Cyrenaica, men bearbetningen af de hemförda växterna 
publiceras först i âr. Han fann Reseda odorata i klipp- 
springor och pâ gräsbevuxna sluttningar i Wadi Derna 
och Wadi Chalik-el-Teîesh. Denna art iakttogs sannolikt 
i Wadi Derna redan 1733 aî Granger, som dâ reste i Cy- 
renaica och pâ nümnda stalle insamlade en endast dar îôre- 
kommande Stachysart, och som frân Egypten Sünde frön 
till Jardin des Plantes i Paris. Frân Paris spridde sig 
växten lângsamt. Linné hade den icke i Uppsala 1753 och 
införde den först i 10:e uppl. af Systema nat. (1759). 
Ny litteratur. 
Almquist, E., 1910. Carex punctata Gaud, pâ Storön bland 
Väderöaima. — Sv. Bot. Tidskr. 4 s. (42). 
— Silene maritima With. f. gracilis n. f. — Ibid. s. (43)— (44). 
Atterberg, A., 1910. Nya fynd af adventivväxter i Kalmar- 
trakten. — Sv. Bot. Tidskr. 4 s. (38). 
Aulin, F. R., 1910. Om Carex incurva vid Lersten. — Sv. 
Bot. Tidskr. 4 s. (44). 
Dahlgren, K V. O., 1910. Nägra anmärkningsvärdare växt- 
fynd. — Sv. Bot. Tidskr. 4 s. (40)-^(42). 
Düsen , P., 1910. Neue Gefässplianzen aus Parana (Südbra- 
silien). 37 s., 8 t., 13 textf. — Arkiv f. Bot. 9. n:r 15. 
Erikson, J., 1910. Bilder ur naturens tre riken. Läsebok i 
Biologi. Häft. 9. Allmän växtbiologi. 6 s. + s. 209—492. 
Fries, R. E., 1910. Om utvecklingen af fruktkroppen och 
peridiolerna hos Nidularia. — Sv. Bot. Tidskr. 4 s. 
126-138, t. 5. 
Frisendahl, A., 1910. Om Epipogium aphyllum i Sverige. 
- Sv. Bot. Tidskr. 4 s. 91 — 107, t. 3—4. 
