253 
Dalhem vid Gandarfve och Dune; Horsne vid Simunde; 
Eollingbo vid kyrkan; Källunge vid Börlunds m. fl. st. ; 
Sanda vid Norrgârda; Burs; Hemse vid Oxarfve; Gröt- 
lingbo vid Kattlunds (allt enl. (F). 
Glycerin plicata Fr. — Vible vid backen (F och förf . 
(,. fluitans L. f. triticea Fr. — Fârô pà Sudersand ! 
[G. aquatica (L.) Wahlb. — Visbv i ett dike vid Vis- 
börs slätt, men utgângen 1906 (F); Roma myr (Le 08)]. 
Atropis suecica Idol mb., I, 1908. — Rute pâ Skenhol- 
men; Boge vid Tjelders; Gothem; Norrlanda vid Hammars; 
Västergarns holme; Klinte; Ljugarn (allt enl. Jdolmb. 1. c.i. 
Mellan Gothem och Norrlanda (Wo 52!); Anga strand (F i ; 
Fröjel vid Nymans (Lei; När vid Pilgârdsviken (Le); Klinte- 
hamn pâ varfvet (Lei; Yästergarn pfi nägra stallen (Le 
och fort'.). 
A. maritima (Fluds.) Griseb. — Gothem pâ Kläp- 
parne ! (insamlad ai Wö redan 52 och 53 ! ) ; Norrlanda (Lönn- 
roth 53); Furillen (Lei; Vägomevik (förf. och Le); Grötling- 
bo vid Gansviken (Ft; Ronehamn (Fi; Öja vid Stockviken 
och Burgsviken (F); Sundre sydstrand!; Yamlingbo vid 
Snäckviken (Ft; Nils pâ Sigleifs strand!; Fide strand (F i ; 
Hablingbo vid Petesviken !; Klintehamn (F m. fl.). — Den 
vanligaste formen är rar. arenaria (Fr.), men Burgsviks- 
exemplaren, som viixa pâ mindre urlakad jord, ha gröfre 
växt och mer förgrenad vippa i likhet med hufvudformen 
frân Sveriges västkust; likasâ expi. frân Snäckviken. 
Att denna art ej upptogs i min förra förteckning be- 
rodde pâ att C. J. Lindeberg, som bestümde Atropis- for- 
merna ât mig, ej godkände den gotländska A. maritima. 
A. dis/ans (L.) Griseb. X maritima (Fluds.) Griseb. 
Burgsviks hamn ! Skild frân- A. distans genom längre un- 
terer och genom sterila bladskott; frân A. maritima genom 
kortare och betydligt trubbigare hlomfjäll samt därigenom 
att blomningstiden är mycket längre, i det en del skott pâ 
sensommaren utvecklas tili blombärande strân. Antererna 
öppna sig ej och pollen är odugligt; frösättning uteblir 
