2ö7 
ningen fortsatts med den mest febrila ifver. och de stätli- 
gaste résultat ha vunnits af forskare sädana som Corre n s. 
Tschermak, Baur, Bateson. Shull, J oh annsen, Li d- 
iorss och Nilsson-Ehle för att nu endast utgripa nägra 
fä af den stora forskarestaben pä omrädet. 
Denna obekantskap med eller detta negligerande af 
de mendelistiska forskningsresultaten har emellertid utan 
tvifvel sin naturliga orsak. Ty den mendelistiska klyf- 
ningen, denna kaotiska söndersplittring i former, stundom 
bildande füllt kontinuerliga gradationsserier, mäste ovill 
korligen verka högst osympatisk pä den. som vill hafva 
allting väl afgränsadt, som önskar bestämbara former 
och, hvarför ej. som önskar blifva auktor. Ty att ett visst 
löje mäste falla öfver ett auktorskap, som ej genom be- 
stämningsnycklar och säkra diagnoser kan rättfärdiga sig 
för kritiska medauktorer. inses vanligen. Men i stallet för 
att dä antingen basera sina studier öfver en kritisk form- 
krets pa experimentella undersökningar eller afstä frän att 
befatta sig med densamma och stilla sin auktorslängtan 
hvilka äro de enda plausibla utvägarna, tillgriper man trenne 
andra, lika meningslösa alla. En del, de mera modesta. 
utgriper nâgra mera distinkta typer och beskrifver dem 
som nya former, varieteter, underarter eller elementararter. 
hvad man nu kallar dem, och betraktar alla mindre distinkta 
som en naturens rättmätiga lek. Andra, som hafva ett mera 
frejdigt mod, beskrifva rubb och stubb af Variationsformer, 
som komma under deras ögon. Om dessa äro ärftliga typer 
eller modifikationsformer, om de äro konstanta eller in- 
konstanta betvder mindre. Den ringaste bekantskap med 
Mendels lag Säger en ju dock genast, att ifall en dylik form 
är af heterozygotnatur, mäste den äfven vid själfbefrukt- 
ning i nästa generation ge upphof tili en större eller mindre 
formkrets, och att beskrifva och namngifva en sâdan form 
är det ej svärt att inse det barocka i. Vidare kan natur- 
ligtvis vid sädan formurskillning, hvilken dessutom alltför 
ofta sker pä herbariematerial, ei aigöras, om formförän- 
