274 
en antydan till hakbildning. Med afseende pâ denna karak- 
tär stämde de sâ godt soin alldeles öfverens med officinalis , 
soin just har de inre hâlkfjüllen lângspetsade, under det 
tomentosas äro tvârt hopdragna till en kort, bred spots. 
Vid fruktmognaden visade de emellertid ett förhällande. 
soin vi Atertinna hos tomentosa, men ej hos officinalis. Hos 
den förra intrader i namnda utvecklingsperiod en bajonett- 
formig krökning i de inre hâlkfjüllens dire del. sä att de 
komma att lägga sig in öfver frukterna. De yttre hâlk- 
fjällen öfverensstämde till sin färg närmast med tomentosa, 
i det de voro m. eil. in. brunfärgade: de nedre endast brun- 
kantade, de öfre, âtminstone i öfre hälften, rent bruna. Häl- 
ken saknade liksom hos officinalis fullkomligt spindelväts- 
härighet. Fertiliteten var 40 
Individen i fräga företedde säledes intermediära karak- 
tärer. Det är emellertid därför ej alls säkert, att den var 
en primär bastard; det kan mycket väl hända. att den var 
en bastardafkomling. tillhörande andra eher följande gene- 
rationer, ty äfven af dem bibehâlla âtminstone en del indi 
vider ett intermediärt utseende. För mina försök betydde 
det emellertid mindre, hvilken bastardgeneration den tili 
hörde. Min närmaste uppgift var att undersöka, om denna 
intermediära bastardform förhölle sig konstant, eller om 
den komme att klvfva upp sig i ett större antal former, 
och visar det sig, att klyfning inträder bland afkomman 
af former tillhörande andra eller följande generationer, 
kan man vara tämligen säker pä, att den visât sig redan i 
den primära hybridens afkomlingar. 
Fröna af den nämnda bastardindividen insamlade.'- 
hösten 1906 och utsäddes vären 1907, och ett stört antal 
groddplantor erhölls. Tvvärr var det utrymme, jag för 
mina försök förfogade öfver. sä begränsadt, att, dä plan- 
torna i augusti utplanterades, endast ett 50-tal künde tili 
varatagas. Dessa gâfvo 1 c >08 rosetter, och först 190 e ! gingo 
de i blom, âtminstone de allra fiesta; endast nâgra fä, soin 
hade mycket trângt utrymme, och som blifvit efter i växten 
