10 
2. Grenarne drogos genom en hvitgul fernissa i kristall- 
laek) och hängdes sedan upp pä snören till torkning i solen. 
Det drog en hei vecka, innan de künde läggas i prassen 
men de blefvo sedan konserverade med glans . Kvarsit- 
tande smärre stvcken af gräpapperet künde lätt lossas ge- 
nom fuktning med vatten. 
Denna metod var besvärlig men ledde till malet. Den 
gröna färgen blektes icke. 
3:e p'rofvet var grenarnes dragande genom en varm ge- 
latin-lösning. De sä behandlade ex. kunde samma dag läggas i 
prass. Barren sutto kvar, men den gröna färgen blektes nägol. 
4. Utan att vidare tänka pä sammansättningen af kol- 
lodium drog jag migra kvistar genom denna lösning. Prof- 
ven lingo pa stam oeh ban* en hvitgrâ utfällning af eellulosa. 
sä att de alltför mycket skiljde si g frän det naturliga ut- 
seendet. Barren sutto naturligtvis mycket säkert kvar. 
Det vore ju af intresse, om nägon i tidskriften ville 
vttra sig i frägan och kanske framkomma med nägot annat 
förslag. — Möjligen är äfven ärstiden, dä profven tagas. af 
nägon betvdelse. 
P. S. 15 i 1911. Prof af samma träd. tagne den 12 dec. 
1910, fäll de efter prässning sina harr füllt ut lika ymnigt 
som ex. tagna under sommaren. 
H. W. Sjögren. 
Östrup, E., Danske Diatoméer. Med 5 Tarier 
og et Résumé. 323 s. Kjöbenhavn 1910. 
Examineringstabellerna böra underlätta bestämningen 
fastän beskrifningar vanligen icke finnas vid arterna eller 
deras former. Dä antagligen de fiesta danska arterna ock- 
sä finnas i Sverige, bür arbetet vara af stört gagn fördern, 
som vilja lära känna de svenska formerna. 
Y T i förstä ei hvarför förf. i registret uteslutit synony- 
merna, hvilket kan onüdigtvis försvära uppletandet af ett 
i boken befintligt nanin. 
