53 
BENGT JÖNSSON. 
1849-1911. 
Nâgra minnesord al 
Herman G. Simmons. 
Trakten öster om Kullahalfön är en af Skânes gamla, 
rika kulturbyggder, ett typiskt stycke Skäne, med bördig 
slätt, afbruten af skogsklädda kullar, med Sundet och Kulla- 
bergs höjder i fjärran. Traktens inbyggare ega alla de 
egenskaper, som gjort den skänske bönden tili hvad han 
är, den sega, mälmedvetna arbetskraften, den praktiska 
blicken lör det brukbara bland det nya, som tiden för med 
sig, det trygga medvetandet om egen duglighet och den 
sunda humor, som är en säker grundval för nödig kritik 
bäde pä sig sjelf och andra. 
Frän detta släkte härstammade Bengt Jönsson, och 
han bibehöll under heia sitt lif mycket af dess karaktäris- 
tiska egenskaper, om än omgestaltade och förfinade, an- 
passade tili den miliö, i hvilken hans lefnad förflöt. Han 
föddes den 4 Oktober 1849 i Kattarp, där hans fader, Jöns 
Johnsson, var landtbrukare, och där hans släktingar sutto 
välbergade pâ sina hemman, säsom deras förfäder gjort 
generation efter generation. Han brukade ocksä gerna 
tala om, att han härstammade frän »Kattarpsadeln». 
Hösten 1866 intogs han i Helsingborgs högre allmänna 
läroverk, och den 7 juni 1870 aflade han där mogenhetsexamen. 
Pä hösten samma är inskrefs han vid Lunds universitet 
och böx'jade sina studier, som frän början inriktades pä de 
naturvetenskapliga ämnena, framför allt botanik. I januari 
1874 aflade han filosofie kandidatexamen och i maj 1878 fi- 
losofie licentiatexamen. Innehafvare af den botaniska läro- 
stolen i Lund var under dessa âr J. G. Agardh, men han 
var af sitt riksdagsmannaskap och andra uppdrag meren- 
dels förhindrad att sköta sin lärareverksamhet, och Bengt 
Bot . Not . 1911 . 5 
