99 
bete »Kaukasus» hafva blifvit mycket berömda. Den, som 
vi nu erhällit für anmälan, berör endast botaniken. Mate- 
rial har insamlats äfven fran den svärtillgängliga, högal- 
pina delen af Kaukasus. Denna bok innehäller en uppräk- 
ning af alla arterna med lokaler. Alger och mossor äro 
îâ, men svampar och lafvar desto fiera. Beskrifningar pä 
latin meddelas af alla de under de 7 resorna funna nya 
formerna. Om Verbascum laxum säges det dar: V. nigro 
affine, a quo maxime bracteis foliaceis, inferioribus florum 
fasciculos multoties superantibus, necnon caule virescente 
differt». Af V. Thapsus ha vi ju en analog forma bracteata. 
Lewitsky, G., Ueber die Chondriosomen in 
pflanzlichen Zellen. — Berichte Deutsch. Bot. Ges. Bd. 
28, s. 538-546, t. 17. - 1911. 
Det har varit tvifvelaktigt, om egenskapernas ärft- 
lighet vore bunden endast vid organ i cellkärnan eher om 
plasman ocksä vore verksam därvid. 
Sedan ett par är har man i djuriska cellers plasma 
(äfven i äggcellen) pâvisat smä trädartade bildningar (»Chon- 
driokonten* eller »Chodriosomen>), som ombildades tili 
muskelfibrer, bindeväfs- och nervfibriller. Dessa bildningar 
anses darf ör ocksä vara bärare af de ärftliga anlag en. 
Liknande bildningar har Meves 1904 pâvisat i tapet- 
cellerna hos Nymphæa, och Tischler 1906 hos Ribes, Smir- 
now 1907 i rötterna hos Hyacinthus orientalis. Hit kunna 
äfven räknas Zimmermans »Granula (1890), Mikoschs pärl- 
band (1894), etc. etc. 
Förf. har nu undersökt Asparagus officinalis och fun- 
nit kondriosomliknande bildningar säväl i de embryonala 
somatiska cellerna som i pollenmodercellerna och pollen- 
kornen. Dessa kroppar undergâ ätskilliga förändringar 
under tillväxten; i groddplantans stjälkspets förvandlas de 
tili kloroplaster och i rotspetsen tili leukoplaster. 
Att kondriosomerna frân trädar kunna öfvergä i rad- 
band och i körn, och att längsklvfning uppträder hos dem, 
