US 
les särskildt frapperande pA grand af sin bjert rosenröda 
kolorit visa sig här tufvorna af Lusula glabrata, men äfven 
Salix- arter med stärkt framträdande rubescens â blad, knopp- 
fjäll, antherer oeh kapslar, Polygonum viviparum med sina 
küttrödt färgade, yngre blad 1 ), Bartsia alpina med sitt blA- 
svarta sorgdok, Homogyne, Soldanella kunna nämnas som 
exempel pä denna stärkt pointerade anthocyanrikedom. 
Vid tiden för mina besök â Wendelstein 2 ) (augusti 
oeh September 1905) stod den alpina Vegetationen der redan 
i den höstliga anthocyanfärgningens heia prakt. Säsom 
särskildt rikligt anthocyanproducerande former noterades: 
Arctostaphylos alpina, Vaccinium-, Pedicularis- och Euphra- 
.sm-arter, Calamintha alpina, Senecio Fuchsii. 
Â Gaisberg künde jag konstatera en relativt betv- 
dande anthocyanrikedom hos följande växter: Horminnni 
pyrenaicum , Thymus Serpyllum, Calamintha alpina, Eu- 
phrasia- och Melampyrum- arter. 
DA vi för närvarande, bortsedt frän nägra sporadiska 
uppgifter om iakttagelser ä ett ringa fAtal alpväxter, icke 
ega nägon mera genomförd undersökning öfver anthocyans 
lokalisation i vegetativa organ af alpina växter, trädde vid 
mina undersökningar särskildt det momentet i förgrunden 
att söka fastställa Schneebergsvegetationens förhAllande i 
nämnda hänseende. Som emellertid den tid, som för utfö- 
rande af denna uppgift stod mig tili förfogande, var temli- 
liteter finnes företrädesvis koncentrerad, se Beck, G. Flora von 
Hernstein in Niederösterreich und der weiteren Umgebung-, p. 196. 
— Schroeter, C. 1. c. pp. 490, ff. — Jemför äfven Vestergren,. 
T. 1. c. pp. 244, ff. 
2 ) Den starka anthocyanfärgningen â yngre blad af Polygo- 
num viviparum har pâ analoga ständorter redan observerats af Ker- 
ner, som äfven lemnat en afbildning af denna växt och Soldanella 
alpina pä deras växtplats invid gletscherisens smältande rand. — 
Kerner, A. von Marilaun. 1. c. Erster Band. pp. 484, ff. 
2 ) Växtgeografiskt finnes Wendelstein och det bay erska alp- 
gebietet öfver hufvud taget behandladt hos Hegi, G. Beiträge zur 
Pflanzengeographie der bayerischen Alpenflora. Habilitationsschrift- 
München 1905. 
