183 
stänglar af Antennaria ciioica, sä att fruktsamlingarna in- 
komma i markdriften. 
Inom ett sä pass likartadt omräde som Ölands alfv'ar 
och tillstötande delar af landborgen är att vänta, att frö- 
spridningen hos hvarje art försiggär likformigt och sam- 
tidigt inom heia omrädet. Smärre variationer förefinnas 
dock, särskildt hos lâgvuxna arter säsom Prunella vulgaris 
och Thymus Serpyllum, beroende pä växplatsens större 
eller mindre exponering för vinden, Ganska märkligt för- 
häller sig Cirsiuni lauceolatum. Pâ mer vindskyddade lo- 
kaler â landborgen hade denna relativt högvuxna tistelart 
ofta talrika frukter kvar i korgarna; pâ Resmo alfvar voro 
nästan alla frukterna spridda; pâ äkerrenar och dikeskanter 
kring Kastlösa befunnos äterigen alia korgar vara fullstän- 
digt tömda. Hos Draba incana torde de ansenliga växlin- 
garna i tiden för frönas utspridning sammanhänga med 
oregelbundenheter i blomning och fruktsättning b. 
Vinterständarna pâ Öland soin pâ fastlandet kunna 
uppvisa en mângfald olikartade anordningar, som ha tili 
uppgift att förhindra en förtidig spridning af frön och frukter. 
Hit räknas stark förvedning af de exponerande axlarna, 
styft uppâtriktade korgar och kapslar eller biologiska kaps- 
lar» med tränga springor och öppningar, den ringa utbild- 
ningen eller saknaden af aflossningsväfnader o. s. v. Hvartill 
hos mänga alfvarväxter tillkommer en ingalunda oviktig 
faktor: den ringa höjden öfver marken af fruktsamlingarna. 
Exempelvis: Bromus mollis f nana. Cirsiuni acaule, Euphra- 
sia officinalis, Gentiana uliginosa, Oxvtropis campestris, Pru- 
nella vulgaris, Thymus Serpyllum o. s. v. 
Compositeerna äga, som bekant, ett ypperligt anemo- 
chort spridningsmedel i sina här- och fjäderpenslar. Hos 
släktet Lappa har emellertid penseln tillbakabildats och 
uppnär blott 7 2 — V-» af de stora och tunga frukternas längd. 
Detta sammanhänger utan tvifvel med den epizoiska sprid- 
) Jfr K. Johansson (7 p. 64). 
