IM 
ning genom heia korgar. som är utmärkande för Lappa 
arterna. Hos vissa Centaurea-arter gar reduktionen längre. 
C. (. Vanns' och Scabiosas’ hârpenslar nä samma längd som 
Irukten hos C. nigra är den gles och blott 1 /s sä läng som 
Irukten. C.Jacea äterigen saknar pensel. Utan pensel äro 
vidare arterna inom släktena Achilla a , Anthemis, Artemisia, 
Chrysanthemum, Lampsana, Matricaria Tanacetum m. fl. 
Alla dessa släkten äga talrika representanter bland vinter- 
ständarna. och frânvaron ai pensel kan däriör tydas som 
en arreterande anordning och som en anpassning för vin- 
terspridning. Dock bör päpekas, att ätskilliga arter inom 
samma släkten äfven kunna spridas endozoiskt. Af com- 
positeer utan pensel äro Achillæa millefolium. Artemisia 
Absinthium, campestris och rupestris samt Centaur ca Jacca 
anträffade som vinterstândare Ute pä alfvaret. 
Alla pä Ölands alîvar antecknade vinterstândare äga 
god fruktsättning med undantag af Globularia vulgaris, hos 
hvilken alla nötter omgifna af det persisterande fodret 
som i slutet af mars lölO sutto kvar pä moderväxten. voro 
förkrympta och utan embryo. Särskildt anmärkningsvärd 
är. den rika och jämna fruktsättningen hos de säsom »stepp- 
växter ansedda Helianthemum oelandicum och Artemisia 
rupestris, fakta som synas föga harmoniera med teorin om 
dessa bäda arter som relikter M. 
Litteratur. 
1. Eriksson, J. : Alfvarfloran pa Öland. Bot. Not. 1895. 
2. — Om veg. pä Ölands alfvar. Förh. vid 15:de Skand. natur- 
forskaremötet. Stockholm 1899. 
3. — Det öländska alfvarets naturförh. Sv. Turistfören. ärsskrift. 
Stockholm 1900. 
4. Grevillius, A. Y.: Om fanerogamveg. pä Ölands alfvar. 
Bot. Not. 1889. 
5. — .Morphologisch-anatomische Studien über die xerophile Pha- 
nerogamenveg. der Insel Oeland. Engl. bot. Jahrb. 1896. 
l ) Braya snpina och Pulsatilla pratensis, hvilka bäda af- 
sluta sin fröspridning före vinterns inbrott och följaktligen ej höra 
hemma bland vinterständarna, lämna ytterligare exempel pä stepp- 
växter» med rik fruktsättning. 
