219 
Viel mina undersökningar öfver Pinguicula alpina â 
Schneeberg, der uteslutande individ frän lokaler ä Waxrie- 
gel kommo i betraktande, künde jag, som nämndt, i det 
stora heia bekräfta Kleins här anförda uppgifter, och hans 
uppfattning af rödfärgade och icke rödfärgade Pinguicitla- 
individ säsom utgörande blotta ständortsvarieteter fann jag 
stödas deraï, att här alla öfvergangar künde iakttagas mel- 
lan kräftigt anthocyanförande och fullständigt anthocyanfria 
individ, samt att den qvantitativa utbildningen af anthocyan 
städse künde bringas i tydligt pâvisbar relation till under- 
grundens kemiska och fysikaliska beskaffenhet â resp. 
växtplatser. Särskildt visade sig fränvaron af humusförande 
aflagringar â ständorten verka befordrande pa växtens antho- 
cyanfärgning, medan â humusrikt substrat anthocyanbild- 
ningen merendels blef fullkomligt undertryckt >). 
Beträffande Pinguicula alpina föreligga emellertid 
iakttagelser af Fenner, hvilka semas i nägon man motsäga 
den uppfattning af växtens rödbladighet, som här anförts. 
Det heter nemligen hos nämnde forskare: Diese Pflanze 
weist .... vom ersten Entfalten der Blätter im Frühjahr an 
bis zum Welken des letzten Blattes im Herbst die typische 
Rotfärbung der dem Licht ausgesetzten Teile der Epidermis 
der Blattober- und Unterseite auf, und zwar ist die Fär- 
bung um so intensiver, je höher ihr Standort. So weisen 
z. B. die Exemplare von Ping. alp., welche ich im Wytiko- 
ner Sumpf (620 m) gesammelt habe, im Juli und August nur 
eine ganz blassrote bis violette Färbung auf, während sol- 
che aus dem Murgseegebiet und Engelberg (1500—1800 m) 
ganz intensiv rot gefärbt sind. a ) 
x ) Här torde sâlunda icke föreligga samma fall, som Lid- 
forss beskrifvit hos Veronica hederifolia, der röd- och grönbla- 
dighet hos individ med all sannolikhet är att uppfatta som en ras- 
karakter, uppkommen pä mutativ väg. Hos Pinguicula alpina ater 
hade anthocyanbildningen säkerligen utlösts genom de yttre för- 
hällanden, under hvilka växten lefde. — Lidforss, B. Ueber den 
biologischen Effekt des Anthocyans. (Botaniska Notiser för âr 1909. 
Lund 1909. p. 65.) 
2 ) Fenner, C. A. Beiträge zur Kenntnis der Anatomie, Ent- 
