243 
ett och samraa hufvud hade sädan krage. Möjligen fin- 
nes det racer, som ha mera benägenhet att utveckla en 
sadan krage, men detta tyckes ej kunna tjäna som karak- 
tär för en varietet. 
Nägon gang päträffar man f. flosculosum, men som 
det synes mig endast i enstaka individer eller i ett fatal exem- 
plar. Kan denn a form fortplantas genom frö? Pä en klippa 
â Koön vid Marstrand säg jag 1909 ett ex. af denna form 
och tog 2 sticklingar af det, hvilka följande är i Lunds bo- 
taniska trädgärd blommade med utvecklade strälblommor. 
Äfven under den torra sommaren 1911 säg jag 2 ex. af 
samma form pä Koön, hvarför man kan misstänka att sträl- 
blommorna just genom torkan tidigt hindras i sin anlägg- 
ning eller àtminstone i sin utveckling. Min misstanke star- 
kes däraf att jag just i är i trädgärden vid Grimstorp säg 
afvikande ex. af Pyrethrum roseum. Ett ex. af dem saknade 
strälblommor i den ensamma blomkorgen. ett annathadefä. 
A ett tredje ex. saknade det först utvecklade blomhufvudet 
strälblommor, men de 2 följande hade sädana. Det är ju 
möjligt att torkan bidragit tili felslagningen af strälblom- 
morna. 
Det är därför lämpligt att de b (Sinister, som päträffa 
nämnda eller andra kompositeer, som sakna de hos arten 
annars förekommande strälhlommorna, gjorde försök med 
formens förökning medelst frö. Utg. 
Olika kromosomantal. Tischler har undersökt 
pollen hos 3 raser af Musa sapientum och funnit att dessa 
racer kunna urskiljas genom antalet af kromosomerna, 
hos »Dole är 8, Radjak Siam> 16 och Kladi 24 det hap- 
loida antalet. 
Ny litteratur. 
Borge, O. Die Süsswasseralgenflora Spitzbergens. 39 s.. 
1 t. — Videnskapselskapets Skr. Mat. Nat. Kl. 1911 
n:r 11. (2 nya arter samt nägra varieteter och former.) 
Buch, H., 1911. Ueber die Brutorgane der Lebermoose. 
69 + 8 s., 3 pl. , 1 tabell. Akademisk afh. Helsingfors. 
