44 
redan af Molisch beskrifna förhallandet, att de kärlen omgif- 
vande parenkymcellerna hos dekapiterade rotter af Monstera 
stundom växa radiärt inât mot kärlets centrum, sâ att dess 
lumen hoptryckes, och dar v id normalt delà sig pâ tvären. 
Sâsom med thyllbildningen analoga företeelser redogjorde 
föredragaren för de s. k. märgfläckarna hos vissa ti ad, inter- 
cel lulärernas tillstoppning hos Nymphaea, Brasertia , Equisitvm 
(Mellink, Schrenk, Strasburger) samt för de stomatära thy Ilern a. 
Anomalier föreligga ifrâga om thyllers utbildning hos Hama- 
melis virginiana, dar en genomväxning af thyller frân ett 
kärl till ett annat af Tison iakttagits, liksom ocksâ hos Quercus 
Bobur, dar Hartig beskrifvit en gâtfull, sekundär thyllbildning 
i patologiskt deformerad ved. Sâsom ett viktigt parallellfall 
till de trakeala elementens thyllbildning faste föredragaren 
uppmärksamheten pâ en i litteraturen fullständigt förbiäbdd 
iakttagelse af J anczkwski, att silrören vid peridermbildning i 
leptomet hos Viiis stundom inaktiveras genom i dem ballong- 
formigt. utstjälpta bastparenkymceller, hvilket torde böra an- 
foras sâsom ett nytt bevis för silrörens morfologiska homologi 
med kärlen. 
Föredragaren berörde därefter thyllernas funktion och 
etiologi samt lämnade till slut en utförlig komplettering af den 
genom Molisch och Küster gifna sammanställningen öfver i 
litteraturen befintliga uppgifter angäende thyllernas utbredning. 
(Ori ginalreferat . ) 
Prof. Murbeck redogjorde för sin undersökning : 
Om Neurada procumbens, dess organisation, 
biologi och släktskaper. 
Den i Sahara-öknen förekommande ettäriga växten har 
tili marken tryckta grenar, hvilka utgöras af sympodier, som 
uppbyggas af tvabladiga florala skott. Blommornas /?-för- 
blad förskjutes, liksom hos Atropa och Scopolia 1 upp pâ föl- 
jande skottgeneration, sa att det kommer i nivä med dennas 
a-förblad, med hvilket det för öfrigt sammanväxer vid basen. 
I sympodierna bilda /5-bladen tva ventrala rader, a-bladen 
tva dorsala. Stipler saknas fullständigt a hufvudaxelns fyra 
stjälkblad. De saknas äfven ä alla yd-blad, och ä a-bladen 
finns en stipel blott i bladbasens uppatvända kant. 
Af taggarne pâ hypantiets yta bilda de 5 öfversta en 
med f oderbladen alternerande krans. Dessa taggar hafva tol- 
kats som ett ytterfoder, men da de uppenbarligen äro af 
samma morfologiska valör som de talrika längre ned befint- 
liga, kan den nämnda tolkningen icke upprätthällas. Samt- 
