26 
samma ârg. av nämnda Tidskr.) likaledes en serie växt- 
geografiska uppgifter fr an samma trakt. Följande ar 
publicerade Thore C. E. Fries och S. Martenson sina 
»Floristiska anteckningar fran de alpina och subalpina 
delarne af Karesuando och Jukkasjärvi socknar norr 
om Torne Träsk» (Sv. Bot. Tidskr. Bd. 9, 1910. Slut- 
ligen meddelade Sylvèn âr 1914 sina sommaren 1918 
gjorda anteckningar över »Ny a växtlokaler fran Torne 
Lappmark» (Sv. Bot. Tidskr. Bd. 8, 1914). 
Alla dessa undersökningar synas emellertid (med 
undantag av Fries’ och MArtensons) hava utförts en- 
dast i Torne Träsks och järnvägslinjens omedelbara 
närhet. Blott nagon enstaka uppgift härrör fran loka- 
ler pa större avstand längre söderut. 
Under mina ekologiska arbeten i Torne Lappmark 
sommaren 1915 fick jag emellertid tillfälle att även be- 
söka nagra lokaler S. om det egentliga Torne- Träsk- 
omrâdet. I början av angnsti nppehöll jag mig näml. 
nagra dagar vid sydöstra ändan av Abiskojaure, fran 
vilken sjö Sonden och Sylvén lämnat nägra enstaka 
uppgifter. Dels undersöktes här nagra bergkullar be- 
staende av stärkt kalkhaltigt material heit nära Abisko- 
jaurestugan pa Kamajokks vänstra strand. Lokalen 
betecknas här nedan som Kamajokk. Dels besöktes 
Abiskojaur.es västligaste bukt, här anförd sasom Abis- 
kojaure V. Vid are reser sig pa nordöstra sidan om 
denna sjö tämligen nära stranden en brant bergvägg 
belägen inom skogsregionen. Den saknar namn a kar- 
tan men betecknas här nedan som Abiskojaure NV. 
Med Patsovare, fran vilket Lagerberg meddelar en 
enstaka lokaluppgift, avses här ej endast själva fjället. 
utan även den bakom liggande platan, som utmärkes 
sasom Patsovare pl. Dessutom undersöktes Karsonju- 
onjes sydöstsluttning och kämm (Karsonjuonje SO 
och k.). 
Ungefär en mânad tidigare företogs en exkursion 
