25 
Växttopografiska iakttagelser i mellersta 
delen av Torne Lappmarks fjällomräde. 
Av John Frödin. 
Sedan gammalt har Torne Lappmarks botaniska. 
utforskande inriktats pa omradets norra hälft. I och 
med att Riksgränsbanan är 1903 öppnades för allmän 
trafik, blevo emellertid omgivningarne kring denna be- 
tydligt lättare tillgängliga än det övriga fjällomradet, 
och efter denna tid har därför det floristiska forsknings- 
arbetet i dessa trakter huvudsakligen koncentrerats tili 
omgivningarne omkring järn vagen d. v. s. närmare be- 
st ämt tili fj allen pa bad a sidorna om Torne Träsk och 
Y om denna sjö. T hög grad hava dessntom dessa ar- 
beten gynnats dels naturligtvis av att de naturveten- 
skapliga stationerna vid Vassijaure och Abisko kunnat 
tjäna som stödje- och utgängspnnkter, men dels ocksâ 
genom att Svenska Tnristföreningens byggnader och 
stngor i olika delar av omrädet pa sanima satt varit 
tili nytta liksom ocksâ av den motorbätstrafik, som Tu- 
ristföreningen anordnat pä sjön. 
Bland dem som kraftigast bidragit tili Torne Träsk- 
omradets växtgeograliska utforskande intaga tvivelsutan 
M. Sonden och N. Sylvén de främsta platserna. Den 
förre, som under delar av somrarne 1908. 1905 och 1906 
arbetade i dessa trakter. publicerade är 1907 sina ut- 
förliga »Anteckningar om floran inom Tornejavreomra- 
det». (Sv. Bot. Tidskr. Bd. 1 1907). — Förstnämnda 
ar utfördes även ett betydande antal lloristiska under- 
sökningar i samma trakter av E. Haglund, T. Yester- 
gren och N. Sylvén; resultaten härav offentliggjordes 
av den sistnämnde i Sv. Bot. Tidskr. Bd. 2, 1908. Är 
1909 lämnade Seltm Birger i »Växtlokaler fran Norrland 
och Dalarne» (Sv. Bot. Tidskr. Bd. 3, 1909) ett antal 
lokaluppgifter fran Torne Träsk och T. Lagerberg (i 
Bot. Not. 1916. 
