74 
icke har iakttagit i Danmark (brevisecunda obtusa suecica 
och molliensis mollilonga) samt en eller fiera snbalpina former, 
hörande tili pugiensis- och teres-grupperna, som han ännu 
icke har reda pä. Annars var det ingen svârighet att föra 
individerna tili former och grupp er. Elfva af de danska 
grupp erna voro dar representerade. 
Lundegârd, H., Ueber Blütenbewegungen und 
Tropismen bei Anemone nemorosa. — Jahrb. f. wiss. 
Botanik, Bd. 5(5, s. 80 — 94, 10 figurgrupper i texten. 1916, 
Yi ätergifva här i öfversättning den sammanfattning af 
resnltaten. som förf. meddelat i slutet af sin nppsats. 
1. Bade blomskaft och stängel ha apikal tillväxt. Inten- 
siteten i tillväxten ökas genom belysning och förminskas 
genoin förmörkning. Blomskaftets tillväxt hämmas genom 
vissa operativa ingrepp i blomman. 
2. Blomskaft och stängel förhälla sig pä heit motsatt 
satt i förhällande tili den geotropiska och tili den heliotro- 
piska reaktionsförmägan. Stängelen reagerar betydligt kraf- 
tigare geotropiskt än blomskaftet, som ater har en mycket 
hastigare fototropisk reaktionsförmäga än stängelen. De tropis- 
tiska krökningarna fördröjas vid tillväxtliämning och förlöpa 
öfverhufvud pä vanligt satt. Blomman mottager ingen Ijus- 
retning för skaftets krökning. Kronbladen äro afototropiska, 
B. Blomskaft och blomma utföra samtidiga t erm on as- 
tis k a rörelser; när skaftet rätar ut sig, öppnar blomman sig: 
vid skaftets krökning nedät sluter sig blomman. 
4. De termonastiska rörelserna försiggä säväl vid icke 
för längvarig förmörkning som i Ijns; längvarig förmörkning 
gör dock växten orörlig, hvarvid säväl skaft som blomma 
kvarstanna i dagställning, 
5. Nastien visar intet beroende af ensidig belysning 
eller af tyngdkraften. Blomskaftets krökningsplan kan god- 
tyckligt förändras genom fototropism. 
6. Nastien beror sannolikt pä tillväxt och icke pä tur- 
gorförhällanden: Blomskaftets böjningsmotständ är vid dag- 
ställning mindre än vid nattställning, och dess nastiska rörelser 
upphäfvas genom alla ingrepp, som verka hämmande pä till- 
växten. 
7. Blomskaftets nastiska rörelser bero pä en fysiologisk 
(icke anatomiskt synlig) dorsiventralitet, som omväxlande dag 
och natt upphäfves och äterställes. Denna periodipitet är 
icke autonom. 
