vecklingen i början af april 8 — 9 dagar tidigare än van- 
ligt, men blef sedan allt mera försenad, i slutet af maj 
en bel vecka. 
Jag har tyvärr ej baft tid att i nâgon större man 
undersöka sambandet mellan växlingarne i temperatu- 
ren och växtligbetens utvecklingsgâng under vâren vid 
Gebe, utan har i detta afseende inskränkt mig till âren 
1840 — 1843, vid bvilka Hartman lämnat uppgifter äfven 
om temperaturförbällandena. Dessa uppgifter har Hart- 
man erbâllit frân Bruksinspektoren J. F. Björkman, som 
under en lang följd af âr fullföljt en ytterst noggrann 
meteorologisk observationsserie pa den nära intill Gebe 
belägna garden Tolfors; i ocb med âr 1841 var denna 
sérié redan 21-arig ocb den har fortsatt länge äfven 
efter denna tid. Med ledning af de af Hartman läm- 
nade uppgifterna bar jag beräknat tabellen 3. Första 
kolumnen visar den af mig för 10-dagsperioder beräk- 
nade medeltemperaturen under âren 1840 — 43; första 
kolumnen vid bvarje âr anger den af Björkman under 
âret i frâga beräknade, observerade medeltemperaturen 
och den andra kolumnen anger dennas différons frân 
medeltemperaturen under hela 4-ârsperioden. Till jäm- 
förelse bärmed lämnas tabell 4, som anger de tal, som 
ligga tili grund för mina vârkurvor för âren 1840 — 43; 
siffrorna i denna tabell ange, huru mänga dagar tidig- 
are (+) eller senare (— ) den utveckling, som normalt 
inf aller pâ dagen i frâga, under âret infallit. 
Första kolumnen i tabell 3 visar, att nâgon nämn- 
värd vegetativ utveckling, säsom t. ex. fanerogamers 
blomning, ej kan under normala âr förekomma vid Gebe 
under mars mânad, dâ dess medeltemperatur ej höjer 
sig öfver medelpunkten, ej ens under den sista 10- 
dagarsperioden. 
Jämförelser mellan tabellerna 3 och 4 antyda det 
nära sambandet mellan växlingarne i temper aturen ocb 
växternas utvecklingsgâng. Ar 1840 höll sig medeltempera- 
