230 
En följd af de här ofvan beskrifna afvikelserna frân 
den allmänna utvecklingsgängen blir, att ordningsfölj- 
den mellan de fenologiska företeelserna växlar nägot 
pâ olika stallen. Sa börjar blomningen af hästhofven 
vid Jönköping 4 — 7 dagar tidigare än blomningen af 
hassel och grâal, vid Greffe är den senare än desamma; 
hvitsippan börjar blomma vid Jönköping tidigare än 
t. ex. asp, sälgvide och värfryle, men vid Upsala 9 — 3 
dagar senare än desamma o. s. v. 
En frâga af intresse vore att ntreda orsakerna tili 
de omkastningar i varväxternas ordningsföljd pa olika 
Ställen, som af nu föreliggande observationsmaterialet 
att döma, synas förekomma. De knnna ej gärna här- 
leda sig frân felaktiga observationer; vid de här ofvan 
anförda exemplen har jag nämligen med flit valt före- 
teelser, som observerats sa mânga âr, att de för dem 
beräknade medeltiderna ej kunna vara behäftade med 
större fei, sä har t. ex. hvitsippan observerats vid Jön- 
köping 11 är, vid Upsala 10 är och Grefle 17 är, smul- 
tron respektive 11, 9 och 10 ar o. s. v. Nagon allmän- 
giltig förklaring pâ omkastningarne i frâga finnes nog 
ej, utan hvarje fall mäste upptas tili särskild pröfning. 
Det förhällandet, att blomningen hos hästhofven vid 
Jönköping är tidigare än hos hassel och grâal, vid Up- 
sala och Glefle däremot senare, torde bero pâ att snö- 
täcket kvarligger längre pâ de tva senare ställena och 
fördröjer ‘hästhofvens blomning, medan däremot hos 
gräalen och hassein, som höja sig öfver snötäcket, blom- 
ningens början ej i lika män fördröjes. Vid lungradel, 
luktviol, rödskräp, päron, äpple och kungskrona torde 
det förhällandet spela in, att de vid Grefle befinna sig 
vid eller norr om sitt naturliga utbredningsomräde ; det 
är nämligen ett sedan länge kändt faktum, *) att väx- 
9 Jämför: H. Wilh. Arnell, Om vegetationens utveckling i 
Sverige âren 1873 — 75, s. 70 — 73. 
