251 
Släktet Pueeinellia Pari, i Skandinavien.. 
Af Otto R. Holmberg. 
Linnés Poa distans och närstaende arter ha under 
tidernas lopp af olika författare blifvit inordn ade under 
olika släkten. Hos oss ha de i allmänhet hänförts tili 
Grlyceria , Aschers. & Græbn. ställer dem under Festuca , 
medan Engler-Prantl upptagit dem under namnet 
Atropis Rupr., hvilket nu torde vara det vanligaste. I 
amerikansk litteratur finner man dem numera under nam- 
net Pueeinellia Parl. 
Da gruppen utan tvifvel bör tili släktet hâllas i 
sär fran närstaende släkten, âterstâr saledes att afgöra, 
hvilketdera af de speciella släktnamnen, Atropis Rupr 
eller Pueeinellia Parl., som skall vara det riktigaste. 
Undersöker man närmare framställningeni Ruprechts: 
Flores Samojedorum cisuralensium (1845), finner man, 
att han där icke framställt Atropis som släkte, utan som 
undersläkte. Under n:r 311 — 326 omnämnas 16 Poa- 
arter, för hvilka han efter släktnamnet inom ( ) till- 
satt sektionsnamnet, resp. Phippsia , Catahrosa, Atropis , 
Arctophila och Dupontia. Poæ veræ sakna sâdan sek- 
tionsbeteckning. Poa distans t. ex. omnämnes pa föl- 
jande sätt: 
»313. Poa (Atropis) distans L.» 
alltsä här tydligt angifven som en art af släktet Poa. 
Under 317 talas visserligen om »Poa s. Arctophila 
Læstadii», men för öfrigt användes alltid Poa som släkt- 
namn vid omtalandet af sektionernas arter, t. ex. under 
317: » nostra Poa remotiflora» , under 318: Poa Læstadii , 
Poa deflexa etc., hvilka alla tillhöra det nya undersläktet 
Arctophila. 
I en anmärkning efter den sista Poa-arten heter det: 
.»E conditione glumarum generum series fortasse sequens : 
Dupontia, Arctophila, Poa, Atropis, Catabrosa, Phippsia, 
Coleanthus.» — Detta har nu uttydts sa, att Ruprecht 
