259 . 
genom iakttagelser öfver den inre Strukturen a de af 
herr Adamsson öfversända friska bladen. 
Att här lämna en beskrifning af denna hybrid an- 
ser jag vara alldeles öfverflödigt, dâ jag i min af hand- 
ling '»Tvenne Asplenier, der as affiniteter och genesis» 
(Lunds Univ:s Àrsskrift, Tom. XXVII, 1890 — 01) lämnat 
en pâ det da föreliggande materialet grundad, utförlig 
och af figurer atföljd redogörelse för saväl dess yttre 
karaktärer som dess anatomi, och jag för öfrigt äfven 
i uppsatsen »Asplénium Ruta muraria L. X septen- 
trionale (L.) Hoffm. och dess förekomst pâ Varaldsön i 
Hardanger» (Borgens Museums Aarbog, 1910, Nr. 14) 
framhäft de viktigaste morfologiska och anatomiska 
egenskaper, hvarigenom dess härstamning frân A. Buta 
muraria och A. septentrionale adagalägges och hvari- 
genom den skiljer sig frân hybriden A. septentrionale X 
Trichomanes; materialet ifrän Alnön öfverensstämmer 
nämligen i allt väsentligt säväl med det tidigast be- 
kanta, ifrân Gräberget vid Gäfle, som med det ifrän 
Varaldsön. Jag inskränker mig därför här tili att pä- 
peka, hurusom brunfärgningens begränsning tili blad- 
skaftets allra nedersta del (7io — V 7 ) samt bladskifvans 
rhombiska form (se figurerna i Rosendahls och mina 
tvâ nyss anförda arbeten) utgöra säkra âtskillnader frân 
hybrider, i hvilka A. Trichomanes ingär; skifvans längd 
i förhäliande tili skaftets är dessutom ä'väl utbildade 
exemplar märkbart mindre än hos dessa senare. En 
mycket viktig yttre karaktär erbjuder ocksä indusier- 
nas fria kant, hvilken icke är helbräddad säsom hos 
A. septentrionale , A. Trichomanes och hybriden dem 
emellan, utan tätt och oregelbundet smätandad: ett arf 
ifrân A. Buta muraria , där den alltid är stärkt tandad 
eller fransad. Med afseende pâ denna skillnad bör dock 
märkas, att â herbariematerial indusiets kant mycket 
ofta är inviken, hvarför det gäller att vid undersök- 
ningen fä den att fritt framträda; detta sker bäst genom 
